348 



(Johannes) vilde fastssetteSaudhedsregeleni Kirken („volens 

 discipulus Domini r e gu 1 a m v e ri ta tis co n s t i tuere in ecclesia"), 

 at der er een almeegtig Gud, som med sit Ord har gjort baade 

 de synlige og usynlige Ting — begyndte han saaledes i den Lsere, 

 som er efter Evangeliet: „I Begyndelsen var Ordet, og Ordet var 

 hos Gud, og Ordet var Gud. Det var i Begyndelsen hos Gud, 

 alle Ting ere ved det blevne til" osv. (Job. Ev. 1, 1 ff.). Efter 

 hine to Steder har altsaa Chrisfcus lust sat Troesregelen i sine Tale r, 

 eller, hvad der vil sige det samme, i den hellige Skrift, idet 

 jo hans Taler kun ere os overleverede her i Evangelierne, og 

 efter Stedet hos Irenaeus er den ogsaa bleveu fastsat af Apostlene 

 og det i deres Skrifter. Men er det nu saa, saa har Christus kun 

 indstiftet Troesregelen i Form af Forkyndelse eller Lsere deels 

 umiddelbart selv, deels middelbart gjennem sine Disciple og altsaa 

 kun efter dens Indhold. 



2. H o 1 m b o e henledede Opmerksomheden paa, at man oftere 

 i nordiske Gravhoie har fundet Nsever lagt over Deekstenene i Grav- 

 kammeret paa en saadan Maade, at det ikke kan antages at vsere 

 gjort for at beskytte Graven mod Fugtighed. Han udtalte den 

 Formodning, at disse Neeverstykker mulig kunde have havt Ind- 

 skrifter, idet han paaviste flere Exempler, baade fra Norge og 

 fra andre Lande, paa Iridskrifter, nedlagte i Begravelser fra he- 

 densk Tid. S. 79. 



3. E. Sundt meddeelte Oplysniuger orn et Punkt i det nor- 

 ske Folkelivs Antiqviteter, nemlig om de Maadcr, hvorpaa Al- 

 muen har brugt og tildeels endnu bruger at pynte Stuen. 



Den 12 Marts. Mathematisk-naturvidenskabelig Classe. 



1. Hiortdahl fremlagde 

 a) Afhandling om Yttrotitanit afCand. mineral. Lass en. 



I Snarum, i de gamle Koboltgrubers Omegn, er i de sidste 

 Aar fundet Yttrotitanit paa mindst 4 forskjejlige Steder. Dette 

 sjeldne Mineral er forhen kun fundet i Arendals Omegn, og der 

 kun meget sparsomt i Krystaller og Klumper i de grovkornige 

 Granitgange dersteds (Nyt Magazin for Naturvidenskaberne, Bd. 8). 



