10 



GUSTAV A. GULDEEKG. 



[No. 7- 



sig til Leuret, hvilke man i mange hjerneformer også virkelig 

 linder, f. ex. hos Carnivora og Ungulata, hvortil jeg også kan 

 feie Cetacea. Dog er dette vindingssystem mere tilsyneladende ; 

 thi ved studiet af farernes genese har også holdbarheden af 

 theorien om urvindingerne tabt et sikkert fodfæste. Imidler- 

 tid er det forbeholdt fremtidige undersøgelser at bringe klarere 

 lys over dette forhold. Huschke ofrer også insula (pag. 140 — 

 141) en nærmere omtale. Han mener, at de på convexiteten 

 gående 3 vindingsdrag lober sammen i den Sylviske grube på 

 basalfladen og går over i insiuVs stamdel. „Den (Insula) mangler, 

 såvidt mine erfaringer rækker, andre pattedyr (f. ex. kat, hund, 

 får, oxe o. s. v.), og dens vulster (gyri) opstår også hos det menne- 

 skelige foetus sidst, nemlig i niende måned af foetallivet. Hos 

 aberne viser den sig forst som en simpel convex opdrivning 

 under det nu forst opståede operculum og til og med som directe 

 fortsættélse af de urvindinger, der slår sig ned om hemispliærens 

 underflade. Først i mennesJæhjernen får den (insula) sine fire 

 til fem vifteformede fra Mnandm forløbende grene (gyri breves 

 s. op er ti). Deraf kommer det også, at disse grene har en skrå 

 bagovergående retning, ihvorvel de bagerste gyri breves hænger 

 sammen med tinding- og sphenoidallappen . . .". „ Sammenfatter 

 vi alt, så ruller urvindingernes forreste drag sig etterhånden til 

 den altid horizontalt beliggende underflade og krummer sig til- 

 sidst bagover i insula, hvis grene er disses egentlige ende ..." 

 Med hensyn til Huschke's antagelse, at insula ikke lindes hos 

 mange pattedyr, som han nævner, er det lidt besynderligt, at han 

 begår denne feiltagelse, medens der vistnok indtil det allersidste 

 er bleven antaget, at insula's furer og vindinger optræder forst i 

 den sidste foetalmåned. På hjerner af drøvtyggere er som be- 

 kjendt insularpartiet ikke uanseeligt og dertil for en stor del 

 ubedækket, hvilket vi i nærværende undersøgelse skal udrede nær- 

 mere. Gode afbildninger af ungulathjerners insula linder man 

 særlig hos Leuret. 



I den af Gratiolet givne fortsættélse af Leuretfs store 

 opus behandles menneskets og abernes hjerner mere indgående. 



Gratiolet (15) pag. 102—103, Tom. 2. opførér insular- 



