1887]. 



BIDRAG TIL INS UL A REILII ? S MORPHOLOGI. 



15 



er adskilt fra denne ved en ganske grand fure." Angående fis- 

 sura Sylvii mener lian, at denne mangler en ramns ascendens, 

 i det høieste fineler man her og der en liden vinklet indbugt- 

 ning. Af de anthropomorphe aber har han særlig undersøgt 

 chimpanzens. Hos denne efterviser han ramns ascendens af fis- 

 snra Sylvii. Selve insula er af trekantet form med et par ra- 

 diære furer, fra orbitalfladen tindes ingen overvext af kappen, 

 så at insula og hemisphærens kappe ligger i samme niveau. Af 

 de lavere abers hjerner, der i mer eller mindre grad er berøvet 

 furer, påvises fissura Sylvii som en skråt opad og bagtil gående 

 spalte. For Carnivorernes vedkommende anstiller Pan sch en 

 sammenligning mellem disses hjernefurer og Primaternes, hvoraf 

 fremgår en ganske betydelig forskjel. — Da imidlertid dette spørgs- 

 mål forst senere behandles i denne undersogelsesrække, vil jeg ikke 

 anstille nærmere foreløbige betragtninger derover; kun skal jeg 

 bemærke, at Pansch her meget rigtigt er forsigtig i sine slutnin- 

 ger om homologierne, ja han er endog i tvil om, hvorvidt man 

 tør homologisere primathjernens fissura Sylvii med en lignende 

 fure på carnivorhjernen. 



Uaihængig af Ecker's og Pansch's arbeider udgav prof. Cla- 

 son(18) i Upsala en af handling om menneskehjernens vindinger 

 og furer, hvor også fissura Sylvii og lobus centralis ofres adskil- 

 lig opmærksomhed. 



En kort udsigt over hjernefurer og hjernevindinger hos de 

 forskjellige pattedyr giver også H u g u e n i n (23), idet han væ- 

 sentlig holder sig til Gratiolet, Pansch, Huxley, Owen og Ecker. 

 Om fossa Sylvii og insula refereres kun tidligere undersøgelser. 



En mere indgående og på selvstændige sammenlignende 

 anatomiske studier grundet fremstilling af vindingerne på „for- 

 hjernens" convexitet linder man hos Mey n ert (25). Han frem- 

 hæver homologierne af den Sylviske spalte og ligeledes sulcus 

 centralis med mere hos mennesket, aber og rovdyr. Vi skal 

 senere komme tilbage til denne undersøgelse. 



Det betydeligste arbeide i det sidste decennium over hjer- 

 nens udviklingshistorie [har vi fra M i h a 1 k o v i c s ; s (24) 

 hånd. Det første anlæg af insula beskrives, og anledningen til 



