18 



0. E. SCHIØTZ. 



[No. 10. 



^ Y jjl = — 5.10 - 3 U. E. 



Indfores dette, faaes: 



K = — 



. 5.10 ~ 3 TL E. 



m. 



— 1110 — 



ni. 



Disse Tal er altfor smaa til, at der kan blive Tale om 

 Lynslag. Man kan her indvende, at den nævnte Skybanke 

 blev iagttaget ved Vintertid, og at den derfor vel indeholdt 

 mindre Vand pr. 1 m 3 end en Tordensky om Sommeren. Men 

 selv om vi an tager, at vor Sky indebolder 100 Gange saameget 

 Vand som Exners Skybanke, saa vil F z alligevel ikke naa op til 



V 4 

 150000 — . Sætter man imidlertid - v u. = — 100. 5.10 - 3 saa 

 m. 3 r 



maa Skyen indeholde saa meget Vand pr. 1 m 3 , at Nedslaget 



vilde naa en Heide af 50 cm., selv om man antog, at hvert Gram 



Vand indeholdt saa meget Elektricitet som 10 ~ 2 TJ. E. En 



saa stor Vandmængde er urimelig at tænke sig i en Sky. 



Heller ikke kan man antage efter Exners Hypothese, at hvert 



Gram Vand i Gjennemsnit indebolder stort mere Elektricitet end 



10 _ 2 Enheder; thi selv om den elektriske Kraft F ved Jorden, 



naar der ikke findes Elektricitet i Luften, er saa stor som 

 V 



— 5550 — saa indeholdt ifelge Exners Iagttagelser hvert Gram 



Vand 27 og 29 Januar 1885 i Gjennemsnit ikke mere end 



— 1,410- 2 TJ E. 



Kan en større Del af Elektriciteten samle sig paa Skyens 

 Overflade, saa vil imidlertid dens Virkning forøges. Tænker vi 

 os nemlig al Elektricitet fordelt paa Overfladen, som om Skyen 

 var en Leder, saa vil den elektriske Kraft langs Randen af 



Skyen blive F/ = ^ x y> . ~ = — 471 . * TJ. E., naar man giver 



Y [j. samme Værdi som ovenfor. Hvis Skyens horisontale Ud- 

 strækning er meget stor i Forhold til dens Mægtighed, kan 

 folgelig Fr antage en betydelig Værdi; men selv om man an- 

 tager a 1000 Gange saa stor som y? vil den elektriske Kraft 



