10 



O. S. JENSEN. 



[No. 11. 



des Fadens noch besonders zur Aeusserung bråchte. Aus dem 

 stårkeren oder geringeren Hervortreten dieses Protoplasmaman- 

 tels nach der Reife der Samenkorper lassen sich dann auch 

 wobl die von einander so sehr abweichenden Angaben bewåhrter 

 Beobacbter iiber das Vorkommen eines SpiraJsaumes an den 

 Schwiinzen der Spermatosomen von Såugetbieren erklåren." 



Det fremgaar af denne historiske Fremstilling, hvor for- 

 skjellige Anskuelserne om Halens Struktur ere. Medens den 

 ene antager en ensidig foldet Membran med Eandtraad (Gi b bes), 

 antage andre en Spiraltraad (Jensen, B r o w n. F ii r s t) eller en 

 Spiralsom (Krause, Leydig). Nogle finde, at den af dem iagt- 

 tagne Dannelse strækker sig langs med eller omkring hele Halen 

 (Gibbes, Jensen, Krause), andre, at den er indskrænket til 

 Midtstykket (Brown, Pl a tuer. Fiirst). Snart skal den blot 

 findes hos de endnu ikke modne Sædlegemer (Fiirst), snart ogsaa 

 hos de fuldt færdige (Gibbes, Jensen, Brown, og jeg tror 

 ogsaa Krause). Endelig bliver overhovedet Tilstedeværelsen 

 baade af den ensidige Membran, Spiraltraaden og Spiralsømmen 

 ganske benægtet (Retzius), eller en Spiraltraad er muligens 

 tilstede, det modsatte imidlertid sandsynligere (A. v. Bruun). 



Saadant opfordrer til fortsatte Undersegelser. 



Det Strukturforhold. hvorom der her er Spergsmaal, herer 

 jo ogsaa ved sin Finhed til dem, der kun ved et større Antal 

 samstemmende Iagttagelser kunne blive bragte paa det Rene. 



Angaaende de Met hoder, jeg har anvendt, faar jeg henvise 

 til den etterfølgende Fremstilling af Sædlegemernes Struktur. 

 Et Par Ord om den hyppig anvendte Osmiamsyre turde dog 

 maaske her være paa sin rette Plads. Jeg har ved mine Studie- 

 af Halens Struktur oftere forsagt dette Reagens. For nogle 



