1887.] SÆDLEGEMERNE HOS PATTEDYR, FUGLE OG AMPHIBIER. 17 



Iakttagelser ganske ufarvet; man kan let overbevise sig herom, 

 naar Spiraltraadens Vindinger, hvad der paa Guldchloridpræpa- 

 rater ikke er sjeldent, paa enkelte Steder ere noget uddragne, 

 hvorved Axetraaden tydeligere kommer tilsyne; jeg har ogsaa seet 

 Axetraaden i kortere Strækninger ganske isoleret. 



Fortil ender Axetraaden i en videre Knop, der er meget 

 stærkere lysbrydende end den øvrige Axetraad (Kn, Fig. 7, 1, 

 3 og 5); lige bag denne Knop begynder Spiraltraaden. Knop- 

 pen, der saaledes hos Rottens Sædlegemer — og ligeledes hos 

 Sædlegemerne af flere . andre Pattedyr (derimod ikke den af mig 

 undersogte Fugl, Emberiza citrinella) — for sig alene danner 

 den forreste Ende af hele Halen, tindes konstant hos de friske 

 Sædlegemer og er noget stærkere lysbrydende (ved Sænkning af 

 Tuben dunklere) end Tværstriberne. Ved Behandling med Guld- 

 chlorid farves den ligesaalidt som Axetraaden selv. 



Med dette lille forreste Stykke stoder nu Halen ikke lige 

 til Hovedet. Mellem Hovedet og Knoppen er der i frisk Til- 

 stand konstant et meget lidet Mellemrum, der svarer til et lig- 

 nende, men større Mellemrum hos Hestens og Faarets Sædlege- 

 mer og uden Tvivl ligesom dette sidste er indtaget af en klar, 

 forbindende Substans. 



Under Sædlegemernes videre Uddannelse beholder Knoppen 

 den samme Størrelse, medens den øvrige Axetraad fremdeles 

 tiltager i Tykkelse, navnlig i sit forreste Parti, lidt bagenfor 

 Knoppen, saaledes at den her bliver betydelig tykkere end denne, 

 medens den tidligere var tyndere. Fra det forreste tykkere 

 Parti afsmalner nu Axetraaden jevnt henimod Knoppen. I dette 

 Parti viser der sig langs Axetraadens Midte en kort, fortil og bag- 

 til efterhaanden afsmalnende Stribe, der ved høiere Indstilling 

 er dunkel, ved lavere ganske klar (Fig. 8; man ser Axetraaden 

 med den klare Stribe s, omgiven af Spiraltraaden, der delvis er 

 altereret (afløst), hvad der dog her er uden Betydning; Længde- 

 striben har ganske det samme Udseende som hos de friske Sæd- 

 legemer, hvor den skinner igjennem Tværstriberne). Hos mange 

 Sædlegemer opdager man endvidere, at denne Stribe i den for- 

 reste Del af Axetraaden fortsætter sig bagover i hele Forbin- 



Vid.-Selsk. Forh. 1887. No. 11. 2 



