1887.] SÆDLEGEMERNE HOS PATTEDYR, FUGLE OG AMPHIBIER. 25 



Videre kan jeg for Øieblikket ikke gaa ind paa Ballowitz's 

 heist interessante Meddelelser over Axetraadens Struktur. Vi 

 ville senere ved flere Leiligheder komme tilbage til dem. Hans 

 Undersøgelser over dette saare vanskelige Emne ere meget 

 extensive, men aabenbart ogsaa dybt indgaaende. Hvilken skarp 

 Iagttagelse f. Ex. ved Undersogelsen af det lille Endestykke hos 

 Sædlegemerne, og hvilken beundringsværdig Udholdenhed! 



I Slutningen af sin Opsats udtaler endelig Ballowitz, at 

 Sædlegemets Hale ifølge sin fibrillære Struktur er at stille i 

 Klasse med de øvrige fibrillært byggede, kontraktile Elementer; 

 de ere ogsaa i histologisk Henseende at betragte fra samme 

 Synspunkt som disse. Fremfor Alt er der paavist en paafal- 

 dende Overensstemmelse med Flimmerorganerne (særlig de stær- 

 kere Flimmercilier). 1 Her staar nu Histologen ligeoverfor et 

 Spørgsmaal, der ved denne Lighed i Bygning, synes mig, vinder 

 forøget Interesse: Af hvilken Del af Sædcellen er Axetraaden 

 dannet? Er den en Cytoplasmadannelse. eller stammer maaske 

 denne Del af Halen fra Kjernen? Dette Spørgsmaal er endnu 

 ikke tilfredsstillende besvaret. 



I det foregaaende har jeg skildret Forbindelsesstykkets 

 Struktur hos de endnu ikke ganske udviklede Sædlegemer og 

 gaar nu videre. 



Idet Sædlegemerne opnaa sin fuldkomne Modenhed, blive 

 Spiraltraadens Vindinger endnu talligere end tidligere og lægge 

 sig som Folge heraf tættere sammen (Tab. I, Fig. 14; cfr. Fig. 

 2). Efterhaanden komme paa denne Maade Vindingerne til at 

 ligge meget nær hinanden og kunne kun opdages ved meget 

 godt Lys og de stærkeste Immersioner; se Fig. 15, F den ba- 

 gerste Del af Forbindelsesstykket. Vindingerne have nu altid, 

 i al Fald tilsyneladende, en ganske transversel Stilling, hvad 

 der er let forklarligt. Endelig ligge de saa tæt sammen, at de 



Om Flimmerorganernes Struktur se navnlig Engelmann: Ueber die Flimmer- 

 bewegung (Jenaische Zeitschr. f. Medicin u. Naturwiss. Bd IV. 1868). 



