2s 



0. S. JENSEN. 



[No. 11 



bindelsesstykket var kun bleven en Smule videre, hvad der uden 

 Tvivl blot hidrørte fra en svag Opsvulmning af Axetraaden). I 

 Aqua destillata bliver Spiraltraaden hos de endnu ikke fuldt 

 udviklede Sædlegemer endnu hurtigere angreben, medens Præ- 

 parater fra Epididymis og Vas deferens kunne være inde- 

 sluttede i fugtigt Kammer i al Fald i flere Dage, uden at der 

 mærkes noget Tegn til Oplosning. 



Den samme Forandring nu, som gjør, at Sædlegemerne i 

 sin færdige Tilstand saa vanskelig angribes eller lide en Opløs- 

 ning, er maaske ogsaa Aarsagen til, at Spiraltraaden heller ikke 

 afløser sig, omendskjønt den endnu existerer som Traad. 



Ved denne forandrede Beskaffenhed adskille de færdige 

 Sædlegemer sig, især naar Eddikesyre anvendes, meget iøine- 

 faldende fra de endnu ikke udviklede. Dog er dette en Eien- 

 dommelighed. der ikke udelukkende tilkommer Sædlegemerne i 

 Epididymis og Vas deferens. Ogsaa i Testes finder man i 

 Massen af Sædlegemer, der ere saa vidt udviklede, at deres For- 

 bindelsesstykke har antaget et homogent Udseende, nogle faa, 

 der vise den samme Modstandskraft som Sædlegemerne i Epidi- 

 dymis og Vas deferens. 



Det tidligere (pag. 17) omtalte lille Mellemrum mellem Axe- 

 traadens Knop og Hovedet vedligeholder sig hos de færdige 

 Sædlegemer. Knoppen erkjender man bedst ved Hjælp af Syre- 

 fuchsin. hvorved den farver sig meget stærkt, medens Forbin- 

 delsesstykket for ovrigt enten ikke viser nogen eller kun en me- 

 get svag Farve, der vel blot hidrører fra den farvede og gjen- 

 nemskinnende Axetraad. Omvendt er Knoppen og hele Axe- 

 traaden paa Guldchloridpræparater ganske ufarvet. medens Spi- 

 raltraadbelægget tingeres meget stærkt, hvorved Forbindelses- 

 stykket faar et dunkelt farvet Udseende; ogsaa paa denne Maade 

 er Knoppen let at opdage, da den kontrasterer stærkt mod det 

 øvrige Forbindelsesstykke. 



