1887.] SÆDLEGEMERXE HOS PATTEDYR, FEGLE OG AMPHIBIER. 43 



fertil tæt til Axetraadens Knop, saa at denne tilsyneladende gaar 

 i ét med Spiraltraadbelægget, 



Paa Grændsen mellem Forbindelsesstykket og Hovedstykket 

 er der hos Sædlegemer fra Testis et lignende, blot af Axetraaden 

 indtaget, lidet Parti som hos Rottens Sædlegemer. I Epididymis 

 er det forsvundet eller i al Fald saa ubetydeligt, at det ei med 

 Sikkerhed kunde iagttages. 



I 1 % Osminmsyre og Fuchsin farver Hovedstykket sig af- 

 gjort svagere end Forbindelsesstykket. Angaaende Hovedstyk- 

 kets Struktur har jeg forevrigt ingen Iagttagelser at meddele. 

 Tværstriber eller Vindinger kunde ikke bemærkes. 



Efter Hovedstykket følger et tyndere og blegere Endestykke, 

 der er forholdsvis længere end hos Rotten (Fig. 54, 55, E). I 

 Osmiumsyre og Fuchsin er det endnu svagere farvet end Hoved- 

 stykket eller har knapt nogen Farve. 



Paa Sædlegemets Hoved, ligeoverfor Halen, erkjender man 

 ganske tydelig en Mikroporus; se Figurerne. Halen fortsætter sig 

 ikke som saadan gjennem denne Aabning ind i Hovedet. Mellem 

 Halen, specielt Axetraadens Knop, og Mikroporus er der i frisk 

 Tilstand baade hos de endnu ikke udviklede og hos de færdige 

 Sædlegemer et lidet, meget distinkt Mellemrum, der indtages af 

 en ganske klar, gjennemsigtig Substans, hvorved Halens For- 

 bindelse med Hovedet formidles. 1 



Hvad Gibbes's Afbildninger (12, Tab. XXIV, Fig. 4) af 

 Hestens Sædlegemer angaar, frembyde disse kun en meget fjern 

 Lighed med det virkelige Forhold. Axetraaden har han aldeles 

 ikke iagttaget; Tværstribningen har han visseligen seet noget 

 af; hvad han har seet, har han imidlertid tydet ganske forkert 

 som en bolgeformig, fin Traad, der løber ned langs den ene Side 

 af Halen ligesom Randtraaden hos Urodelernes Sædlegemer. 



1 Se pag. 44, Anmærkning. 



