13 



•21de Oktober. Historisk-filosofisk Klasse. 



(Formand: Joh. Storm.) 



1. Caspari omhandlede tre nylig af Gamurrini fra en 

 Codex Aretinns udgivne Skrifter: li Hilarius af Poitiers's to 

 Boger .,de mysteriis", en typologisk Udlæggelse af en Bunke 

 gammeltestamentlige Fortellinger, 2) Sammes Hymner og 3) en 

 fornem Gallerindes Reise til de hellige Steder i Palæstina. Ara- 

 bien og Mesopotamien mellem 380 og 390. Han dvælede særlig 

 ved det 3die for Geografien. Kirkehistorien og det latinske Sprogs 

 Historie vigtige Skrift og ved to af Hymnerne. om hvis Metrum 

 og Text han gjorde endel Bemærkninger. 



2. S. Bugge fremstillede den saakaldte ,, Verners Lov i 

 den germaniske Lydlære og hævdede. at denne Lov har en 

 videre Anvendelse end hidtil antaget, idet han navnlig dvælede 

 ved Overgangen fra s til r i Fremlyden. 



4de November. 5te Fællesmode. 



(Præses: Blix.) 



1. S. Bngge omtalte, at Prof. Wimmerisin .,Runeskrilter ; s 

 Udvikling" hævdede. at der i Norge i Tiden fra 7de Aarhundrede 

 til Hedendommens Slutning ikke fandtes den Skik at reise Ind- 

 skriftstene paa Gravene. Herimod viste Taleren, at flere ny- 

 fundne Bautastene med Indskrift hore til de senere hedenske 

 Aarhundreder. saaledes en Sten fra Myklebust (Romsdalen) 

 fra ca. 700, en Sten fra Gimso (Lofoten) fra ca. 800 og en 

 Sten fra Bjørneby (Rakkestad) fra ca 900, hvilke Indskrifter 

 han nærmere fortolkede. 



2. Sch jett søgte at vise paa Grundlag af Livius VIII. 8 

 den mærkelig parallelle Udvikling af det græske og romerske 

 Krigsvæsen, idet han hævdede. at græske Forandringer i Op- 

 stilling og Vaaben (Xenofon. Ifikrates) meget hurtigt blev efter- 

 lignede i Rom. 



3. Til nye Medlemmer af Selskabet i den historisk-filosofiske 

 Klasse valgtes: 



Prof. J. L. Ussing (Kjobenhavn), 

 Prof. Chr. Cavallin (Lund), 



