6 



AND R. M. HANSEN. 



[No. 7. 



Iquito på 372° S. B., halvtredjetusinde kilometer op Amazonen 

 og Verkjojansk på 67 N. B. i Ostsibiriens utpræget kontinen- 

 tale strek. Vi får da kun en forskel i årstemperatur på 42° 

 C , skønt Verkjojansk på grund av sin heie breddegrad kun får 

 0,47 så meget sol og forskellen med utgang fra — 150 C. (og 

 25 C. ved ækvator) skulde været 93 C, mere end det dob- 

 belte gradantal. — Vi kan også, for at holde alle lokale for- 

 hold utenfor beregningen, sammenligne temperaturen ved ækvator 

 i januar, da jorden er nærmest solen, med i juli, da den er 

 fjernest. Efter Crolls beregning skulde der med den nuværende 

 svake excentricitet være en forskel av 11 C, mens den gennem- 

 snitlig ikke er 1 og intetsteds når 2 °. 



For hele jorden har man anslåt gennemsmtstemperaturen i 

 januar til 12.8 C, juli 17.4 C, skønt solen i januar er heni- 

 mot 5 millioner kilometer nærmere! 



Vi ser altså ved disse væsentlig efter Woeikof 1 ) sammen- 

 stillede tal, at temperaturen i virkeligheten overalt viser sig 

 mærkværdig uavhængig av den relative solfeng. Forskellen 

 mellem de teoretisk beregnede og de virkelige temperaturer er 

 optil 100 C. og en forandring av solfeng viser kun omkring Vio 

 så stor virkning, uttrykt i grader Celsius, som man skulde 

 ventet. 



Det er derfor klart, at virkningen på klimatet av en for- 

 andring i solens avstand med eket excentricitet ikke engang 

 tilnærmelsesvis kan findes på denne direkte måte, som danner 

 grundlaget for excentricitets-teorien. 



Mere ugendrivelig synes excentricitetsændringernes store 

 virkning at bli bevist, når den utledes således som den 

 irske astronom Sir Robert Ball ger det i en populær bok, der 

 utkom ifjor. 2 ) I stedet for at gå ut fra det enkelte sted og 

 forskellen i solfeng for det under vekslende solavstand, holder 

 han sig til hele halvkuglen. Han viser, at hvordan jordbanen 

 er formet, så mottar enhver halvkugle 0.63 av sin solfeng om 

 sommeren og kun 0.37 om vinteren. Kommer nu vinteren 



*) American Journal of science. New Haven 1886. 

 2 ) The cause of an ice age. London 1892. 



