1894.] 



i)E KVARTÆRE KLIMAT-SKIFTER. 



19 



mot NO., ut av sin naturlige bevægelse. Hvis ikke dette var 

 så, vilde selv de største forandringer i dens hastighet gå sporløs 

 forbi for de nordlige tempererede strøk og disses temperatur- 

 ændringer i positiv retning ikke kunne forklares derved. 



Det er derfor for så vidt med rette Blytt i sin teori lægger 

 en hovedvægt på havstrømmene utenfor passaternes grænser. 

 Det er disse, som beskyller kysterne av de tidligere isdækkede 

 land, og det er i forandringer i de luftstrømninger, der sætter 

 dem i bevægelse, man nærmest kan tænke sig at finde forkla- 

 ringen til klimatskifterne i de tempererede strøk. Det varme 

 vand, der sætter op mot Englands og Norges kyster, er ikke 

 væsentlig en likefrem fortsættelse av Golfstrømmen, det kommer 

 fra selve Atlanterhavets midtre strøk og føres av de her her- 

 skende sydvestvinde, der fortsætter op i Ishavet. — Blytts for- 

 klaring er nu at disse herskende sydvestvinde fremkommer ved 

 motsætningen mellem land og hav, særlig ved den stærke av- 

 keling om vinteren over kontinenterne, der igen frembringer et 

 cyklonisk lufttryks-minimum ved Island. Og jo stærkere av- 

 køling — f. ex. ved vinter i solfjerne — , des stærkere vinde, 

 stærkere strøm og mildere klimat ved Nordeuropas vestkyst. 



Til dette må først og fremst bemærkes at den lufttryks- 

 fordeling, der frembringer disse sydvestvinde, ikke skyldes mot- 

 sætningen ;mellem hav og land. Et minimum må nødvendigvis 

 i hvert fald utvikles på polsiden av passatgrænsernes høie luft- 

 tryk — og vi finder dem da også på begge halvkugler. I virke- 

 ligheten er endog det lave lufttryk, som suger varm luft og 

 varmt vand til høiere bredder utenfor passatstrøket (der har 

 omtrent like høit lufttryk ved begge sine polargrænser) stærkere 

 utpræget på den sydlige halvkugle, hvor land omtrent mangler 

 ved 60° S. B., ifølge Ferrel 740.3 mot 758.7 gennemsnit ved 

 60 N. B. Som følge herav får man stærkere vinde og stærkere 

 transport av vand til høiere bredder i syd end i nord, og hvis 

 den varme vandmasse ikke blev sammentrængt på et så betydelig 

 mindre område på den nordlige halvkugle, måtte man fåt en 

 mildere temperatur i syd, hvor der nu er en fuld istid ned til 

 Kristiania bredde. — Når det lave lufttryk i nord, mot hvilket 



