24 



AKDR. M. HANSEN. 



[No. 7. 



rerede strøk. Sætter det ene led havvandet i stærkere bevæ- 

 gelse under eket solavstand, gør det andet led det også — men 

 altså i motsat retning. Vi har fundet, at passaternes ændring 

 ikke kunde flytte den meteorologiske ækvator mere end omtrent 

 en breddegrad. Vi har endvidere set, at okningen i sydvest- 

 vinden i Nordatlanterhavet ikke kunde flytte en given tempe- 

 ratur i havvandet mere end heist et par breddegrader. — For- 

 skellen til fordel for Blytts teori vilde efter dette kunne bli 

 omtrent en breddegrad, der i tempererede strøk svarer til en 

 0.6 o C. Det er med dette ubetydelige overskud havstrømnin- 

 gerne går ind som led i arbeidet på at formindske det efter 

 Ball og Croll ved den større solavstand bevirkede underskud, 

 der for hele halvkuglen efter de teoretiske beregninger utgør 8 

 eller 16 o c., og for kontinenterne på høiere bredder selvfølgelig 

 adskillig mere. Det synes ikke at kunne være synderlig tvil 

 om at det avBlytt antagne varmetilskud ikke vil kunne komme 

 op mot dette, end sige over store havstrækninger og kystland 

 frembringe en betydelig opvarmning. 



Tar man tilstrækkelig avstand fra teorierne og ser på de 

 faktorer de fremhæver, er det da også nokså klart hvorledes 

 deres indbyrdes forhold i det væsentlige må være. Det primære, 

 det egentlig virkende er jo den stærkere avkøling under større 

 solavstand, det er jo dens virkning utover vi skal se at finde. 

 Den mindre solvarme, der mottas, lar sig teoretisk beregne ved 

 Crolls og Balls metoder — og dens virkning på temperaturen 

 lar sig finde ved en tilnærmelsesvis, empirisk reduksjon. Det er 

 netop ved arbeidet på at utjevne denne stærkere avkøling de 

 luftstrømninger som forårsaker havstrømmene tiltar i styrke, 

 og det er netop gennem disse luft- og havstrømninger at de 

 store teoretiske temperaturulikheter reduceres til de ubetydelige, 

 empirisk fundne. Det ligger nu i saken selv, at den af strom- 

 ningerne tilstræpte utjevning ikke kan nåes fuldstændig — man 

 har jo ikke en jevn temperatur på jorden — den økning i ulik- 

 het, som den større excentricitet forårsaker, vil altså heller ikke 

 fuldstændig utviskes, men kun utjevnes i lignende forhold som 

 de oprindelige. Vi vil få en lavere temperatur, men en, der 



