1894.] 



OM FLORAEN I NORD-REISEN. 



□ 



kede af disse blokke. Nede i dalen ved og ovenfor Fossen er 

 ogsaa blottet en del lag af den under Balsfjordgruppen liggende 

 Dividalsgruppe. 



Vegetationen er uden sammeuligning rigest og mest afveks- 

 lende paa glimmerskiferen, især hvor denne er løs og let for- 

 vitrer. Den interessanteste plantevæxt findes paa de indre glim- 

 merskiferfjelde. Her træffer man ,paa tørrere skraaninger i 

 vidie- og lavbeitet, helst mod nord eller est og paa steder, hvor 

 skiferen er løs og let forvitrer, en næsten ublandet arktisk flora. 

 Som forlængst af prof. A. Blytt paavist skyr denne de ydre 

 kysttrakter, idet den foretrækker et kontinentalt klima. Dette 

 rige glimmerskiferparti strækker sig fra Reisendalen mod vest 

 over Kaafjorddalen og Manddalen til Lyngenfjorden, hvor fjeldene 

 langs hele vestsiden til et godt stykke indenfor bunden dannes 

 af glimmerskifer. I dette strøg findes 3 fjelde, som i botanisk 

 henseende hører til de rigeste i Skandinavien, og som i antallet 

 af arktiske sjeldenheder fuldstændig kan sættes ved siden af 

 Dovre og Solvaagtind (i Saltdalen), nemlig Javreoaivve i den 

 midtre del af Reisen, fjeldpartiet ved Guolasjavre indenfor Kaa- 

 fjorddalen (Kaafjorden er en arm af Lyngenfjorden) og Cacca 

 (Tsatsa) indenfor Kitdalen, der gaar op fra bunden af Lyngen- 

 fjorden. Disse fjelde — ligesom glimmerskiferfjeldene i det hele 

 tåget — er høie nok til at have. udstrakte partier i lavbeitet 

 (der her begynder i en høide af 800 å 850 m. over havet) og 

 større evige snemasser, en omstændighed, som ogsaa bidrager 

 til at gjøre deres flora mere afvekslende og righoldig, medens 

 de indenfor liggende fjeldpartier for det meste kun strækker sig 

 op i vidiebeltet, naar undtages de afsondrede opragende granit- 

 kupper flere steder nær rigsgrænsen, hvilke imidlertid — som 

 Bæccegel Haldde mellem Reisen og Kvænangen — kun er uhyre, 

 nøgne stenrøser. 



Den paafaldeude forskjel mellem plantevæksten paa glimmer- 

 skiferen og de øvrige lag viser sig bedst, naar man som jeg 

 gang paa gang har gjort ekskursioner til de forskjellige toppe 

 i Balsfjordgruppens omraade i det haab dog endelig at gjenfinde 

 de for en botanikers øie saa henrivende skraaninger fra 



