6 



E. JØRGENSEN. 



[No. 8. 



Javreoaivve og Guolasjavre og saa for hver gang paany er 

 bleven skuffet. Er man heldig, finder man en spalte i fjeld- 

 massen, udgravet af en liden elv, hvor der i den nedre del ån- 

 des deilige lese skifere, og maaske hist og her en enkelt ark- 

 tisk sjeldenhed; men har man saa med stort besvær klatret op 

 over de lose og næsten lodrette sider og nærmer sig trægræn- 

 sen, kommer man igjen op paa den ensformige, fattige høislette 

 med den mest trivielle vegetation. Straks man imidlertid fra 

 Fossen vestover har overskredet Puntaelvens vasdrag, som dan- 

 ner grænsen mod glimmerskiferen, forandrer plantevækstens ka- 

 rakter sig eieblikkelig. Planter, som man fer ikke har stedt 

 paa, bliver her pludselig hyppige, ligesom man træffer ganske 

 almindelig og ofte som massevegetation arter, som vistnok ikke 

 mangler paa de evrige lag, men dog her er sjeldne eller meget 

 spredte. 



Af karplanter ne synes felgende at være karakteristiske for 

 og kun at forekomme paa glimmerskiferen: 



Alsine hirta Draba crassifolia 



A. stricta D. nivalis 



Antennaria carpathica Elyna spicata 



Armeria sibirica Gentiana tenella 



Campanula uniflora Oxytropis lapponica 



Carex capitata Pedicularis flammea 



C. misandra P. hirsuta 



C. nardina Poa flexuosa 



C. pedata Rhododendron lapponicum 



Chamæorchis alpina Saxifraga hieraciifolia. 



Draba alpina 



Fremdeles kan tilfeies felgende, der maaske ogsaa udeluk- 

 kende tilhører glimmerskiferen: 



Aira alpina Luzula arctica 



Braya alpina Ranunculus sulphureus 



Carex ustulata Sagina nivalis. 



Catabrosa algida 



Følgende foretrækker glimmerskiferen, hvor de er langt 

 hyppigere end ellers: 



