1894] 



OM FLORAEN I NORD -REISEN. 



9 



siden. Det sidste viste sig særdeles rigt, især en fra dalen til 

 vidiebeltet opgaaende række af bratte, mod nord vendende, 

 hamre, Kumopahta (Hvælvberget), som havde en rig mosflora. 

 Jeg fik ikke undersøgt fjeldregionen paa Venetvara grundig, 

 da der indtraf tyk skodde — noget som desværre altfor ofte 

 hindrer botaniseringen paa disse kanter — saa jeg ikke fandt 

 tjeldets virkelige top. 



Den midtre del af Reisen til Gabrus har jeg paa den sidste 

 tur (1893) ikke besogt uden paa gjennemreisen opover dalen, 

 da jeg gik tra Nyholmen til forbi Gapperajokki mellem Sappen 

 og Gabrus (Gappera). I 1892 foretog jeg 23 — 25 /7 en ekskursion 

 fra Skatvold i Kaafjorddalen over Javreoaivve til Sappen, 

 videre^ til Potkavarre (Gakkovarres nordlige del) ovenfor Ny- 

 holmen og tilbage omtr. samme vei til Kaafjorddalen. Forøv- 

 rigt har jeg henholdt mig til de før nævnte afhandlinger af 

 A. Blytt og Arnell, som har undersøgt dette parti, især de 

 3 tjelde Potkavarre, Javreoaivve og Gabrus, som alle ligger paa 

 dalens vestside. Dalens østside er endnu ikke undersøgt, naar 

 undtages de faa iagttagelser, jeg kunde gjøre i 1892 under 

 overgangen over faucasvarre (lidt syd for Sappen) paa veien 

 til Kvænangen; men da der blev sneveir, før jeg kom noget 

 synderlig op over trægrænsen, blev der ingen videre anledning 

 til botanisering. 



Partiet fra Puntaelven til henimod Fossen har jeg kun 

 gjennemvandret en gang og det ikke i dets fulde længde, da man 

 flere steder maatte gaa i baaden for at komme frem i rimelig 

 tid. østsiden af elven er her ogsaa ubekjendt i botanisk hen- 

 seende, naar undtages nogle ører ved elven, som jeg underveis 

 fik anledning til at besøge. 



Det bedst undersøgte parti er omgivelserne ved Fossen, 

 hvor jeg opholdt mig fra 26 /7 til og med 6 /s. Flere dage blev 

 dog anvendte til to udfiugter til Reisenvandet ( 31 /7— 4 /s). Det 

 interessanteste parti er selve dalen og tværdalene; men til 

 gjengjæld var det her værst at komme frem. Høisletten var 

 — som før nævnt — meget øde og ensformig, medens tvær- 

 dalene — især dalen nord for Jertafjeld og Nieiddadalen nord 



