1894]. 



031 FLOBAEX I N0BD -BEISEN. 



59 



incurvis acutis vel breviter apiculatis, raro obtusiusculis, incisu- 

 ris acutis vel obtusiusculis, non gibbis, marginibus irregulariter 

 sinuosis; cellulæ subquadratæ, mediæ 0,03 mm, basilares majores 

 et longiores, apicales minores 0,025 longæ et 0,020— 0.022 mm 

 latæ, omnes valde collenchymaticæ; cuticula grosse verrucosa 

 (verrucis oblongis sat humilibus). Caulis dense longeque hyalino- 

 radiculosus. Colesula 2 mm longa, anguste obovata, apice decolo- 

 rato-hyalina plicata parum denticulata. 



Forskjellig fra J. Floerkei, J. plicata og J quadriloba ved 

 mangelen af de hos alle disse 3 arter store og tydelige amphi- 

 gastrier. Ligner i størrelse og udseende mest J. plicata. men 

 bladene er typisk 3-fligede, dybere end hos J. Floerkei, fra 

 hvilken den ogsaa er forskjellig ved mere konkave bJade og et 

 cellevæv, der stemmer med J. plicata's. Da J. Floerkei horer 

 til en gruppe, hvis arter synes at gaa over i hinanden ved (rig- 

 tignok tem. sjeldne) melleniformer og specielt varierer meget i 

 amphigastriernes størrelse og form, har jeg forelobig opfort 

 ovenstaaende som underart under J. Floerkei, skjent den synes 

 at være mindst ligesaa beslægtet med J. plicata. 



Fleresteds paa jord og tørrere myrer mellem Jertafjeld og 

 Eeisenvandet. 



J. barbata Schmid. Hyppig gjennem hele Eeisen til Fossen 

 og mellem Fos>en og Eeisenvandet. 



J. gracilis Schleich. Sappen i Eeisen (if. Arnell 1. c ). 



J. quadriloba Lindb. Kumopahta under Venetvara. Guolas- 

 javre fleresteds, ved vidiegrænsen. Nordnæsfjeld yderst i Mand- 

 dalen, i myr i vidiebeltet. Overalt steril. 



Var. glareosa n. var. Differt gracilitate (solummodo 0,6 mm 

 lata), foliis vulgo trilobis (raro quadri-vel bilobis) segmentis 

 margine parum vel vix reflexis, sæpe acutis vel breviter apicu- 

 latis. 



Fossen i Eeisen, i rigelig mængde, men steril, paa fugtig 

 grusjord nær elven. De mindre eksemplarer har 2-fligede blade 

 og kan Ut forveksles med J. plicata, fra hvilken de dog adskil- 

 ler sig ved mindre tætsiddende, næst. udspærrede blade og de 

 lange amphigastrier, der nedtil er syltandede. 



