6 



OVE DAHL. 



[No. 11. 



sterste delen af et heit fjeld, hvis længderetning er nord— syd. 

 Den næsten runde lille Giske vest for Vigra er derimod ganske 

 flad, hvorimod den syd for Giske liggende ei undersegte Gode 

 har heie fjelde, Storhornet og Lesten, der ligesom de ovenfor 

 nævnte „3 sestre" er landkjendinger. 



Lignende er ogsaa beskaffenheden af de miudre øer i Here 

 og Sande pgd. Den sterste af dem, Beland, er kun henved 6 

 km. lang. Af fjeldene her kan særlig nævnes Rundevarde 

 paa Rundø, Nerlandshorn (430 m.) paa Nerlandse, Skorpe- 

 tua (441 m.) paa Skorpa, de noget adskilte fjeldpartier 

 paa Beland og Bergsø i Here pgd., Dolstenen (ca. 190 m.) i 

 Sandø og fjeldplateauerne paa Riste og Kvamse. Den mellem- 

 liggende e Vokse er derimod, naar man undtager de nævnte 

 kalkberge, forholdsvis flad. 



Det samme er ogsaa tilfældet med de større eer Hareid- 

 land (henved 20 km. lang, paa det bredeste 14 km.) og den 

 næsten kvadratiske Gurske (ca. 12 km. lang, ca. 14 km. paa 

 det bredeste). Her er dog det indre heideparti gjennemskaaret 

 af flere dalfører. Hareidland deles saaledes fra øst til vest ved 

 den frugtbare og velbebyggede Hareiddal fra Hareid anneks- 

 kirke paa østsiden til Ulvstenvik paa vestsiden. Navnlig er det 

 nordlige parti bjergfuldt. Det indre danner nemlig et næsten 

 sammenhængende fjeldparti — med Sneldelihorn (618 m.) og 

 Signalhorn (643 m.) henimod nordkanten, Bredrene (608 m.) og 

 Sarshorn (562 m.) i midten, Varden og Skafjeld (559 m.) mod 

 Hareiddalen, og ud mod kysten har man en række heie og til- 

 dels steile fjelde, nemlig Osberget, Hanekammen, Ulvstenhætten, 

 Flehorn (515 m.) paa vestsiden, Skolmen (624 m.) paa nord- 

 siden og fjeldpartiets steile fortsættelse mod østkysten mellem 

 Holstadhorn (518 m.) ved Hareid til øens estpynt, Kvitnesset. 

 Inde paa fjeldvidden findes dog flere smaavand som Flevand 

 mellem Flehorn og Skolmen med afleb til nordsiden, Bredrevand 

 mellem Sneldelihorn og Brødrene med afleb til vestsiden ved 

 Flø og med fortsættelse af forsænkningen gjennem skaret mod 

 Branddal, en velbebygget grænd paa østsiden, samt Mosvaud 

 mellem Bredrene og Varden. Den sydlige del falder i et øst- 



