12 



OVE DAHL. 



[No. 11. 



Hero kirke, paa Sande og Kvamsø. temmelig frodigt krat under 

 fjeldsiden ved Myren paa sydsiden af sidstnævnte e. Hasselen 

 er i det hele det almindeligste levtræ, der vistnok flere- 

 steds kunde danne mindre krat paa øernes sydside, hvis ikke 

 de unge skud med begjærlighed fortæredes af gjed og sau. 

 Hatleerne udenfor Ulvstenvik paa Hareidlands vestside har na- 

 turligvis sit navn af hasselen. Nu tindes dette træ vistnok kun 

 paa Store Hatlø og her kun enkelte lave buske og skud. Men 

 at der her tidligere har været mere af den, kan sluttes af, at 

 den vegetation, som sædvanlig ledsager hasselen, her er forholds- 

 vis talrigere repræsenteret, hvortil vistnok ogsaa det kalkholdige 

 underlag bidrager (se p. 5 ovenfor). 



Heller ikke paa de indre store øer Hareidland og Gurskø 

 er der synderlig skogvækst. Naar man bortser fra træplant- 

 ninger ved Hareid, i Haieiddalen, men især ved Ulvstenvik, for- 

 tjener kun at nævnes birkeskogen (iblandet med svartor, graaor, 

 rogn, hæg, hassel, asp) i Snipsørdalen, især paa våndets vest- 

 side, ved Engeskar paa Almestranden, i Liabygden, spredte løv- 

 trær i Eingstaddalen og paa øens østkant, enkelte birketrær 

 ved Brødrevandet henimod øens nordkant etc. Den bedste løv- 

 skog i hele Ulvsten sogn er paa Dimnøens indre side ved Dimne- 

 sund prestegaard, men her har den i flere generationer været 

 fredet, og flere træsorter er indplantede. 



Gurskøen udviser vistnok i det store og hele tåget det 

 samme forhold, men her kan man dog finde flere, forholdsvis 

 smukke træklynger og smnaskoge. Paa nordsiden har man vist- 

 nok paa Moldtustranden kun spredtvoksende trær, navnlig rogn 

 og asp, men henimod nordøstspidsen ved Sandvik og Eaftenes 

 vokser endel hassel, og især bør nævnes den for disse trakter 

 smukke" løvskog ved Stoksund, Herø prestegaard. I denne for- 

 bindelse bør ogsaa omtales den mellem Stoksund og Sandviken 

 liggende holme Buskholmen (eller Troldholmen). Denne er neppe 

 50 skridt lang og omtrent cirkelrund, men er ganske træbevokset, 

 især regn og asp og ialfald tidligere kristtorn (nu kun en ned- 

 hugget stubbe tilbage), hvorved den stikker kjendelig af mod de 

 omliggende golde holmer. Ogsaa Strøm dvæler særlig ved denne 



