CHKISTIANIA VIDENSK.-SELSK. FORHANDL. 1 87 7. No. 3. 17 



f. Ex. med 3 Decimaler fra Grad til Grad); dernæst findes r af 

 Ligningen (2). *) 



9. Uagtet den i 8 omtalte Methode til Bestemmelsen af de 



reelle Værdier af |/ y er forholdsvis simpel og ikke fordrer meget 

 lange Regninger, er det dog muligt ved Hjælp af særegne Tabeller, 

 der svare til bestemte Værdier af n, at simplificere end yderligere 

 Beregningen. Saadanne Tabeller kunne imidlertid af praktiske 

 Grunde alene indskrænkes til nogle faa, gjældende f. Ex. for n = 

 2, 3, 4 og 5 '^). Da imidlertid de Ligninger, der hyppigst forekomme 

 i Praxis, sjælden overstige 5te Grad, saa vil dette ogsaa være til- 

 strækkeligt; for de enkelte Tilfæl de, hvor Roden er af høiere Grad, 

 faar man nøies med den Gaussiske Methode. 



Foråt give en Forestilling om en saadan Tabels Indretning 

 skal her kortelig anføres, hvorledes den bør være indrettet for n = 2. 

 Tabellen bestaar af 3 forskjellige Dele, betegnede med 'No. 1, 2 og 



S. I No. 1 er beregnet log y, hvor y = , svarende til x og 



1 -j- x 



log x fra x = til x = 1. I No. 2 er beregnet log y svarende til 



— og log ( — ) fra — = til — = 1. Endelig er i No. 3 be- 

 x \ x / x x 



regnet log y svarende til x og log x fra x = — 1 til x = — 2. 

 No. 2 vil da have følgende Udseende: 



') Se den oven nævnte Afhandling af Gauss, hvor mere detaillerede Regler findes, 

 ledsagede af et oplysende Tal-Exempel. 



Tabeller for n = 2 og 3 findes i Videnskabs-Selskabets Afhandlinger for Aaret 

 1872 og for n= 5 i sammes Afhandlinger for Aaret 1871. 



Chr. Vid.-Sel8k. Forh. 1877. 



2 



