CHRISTIANIA VIDENSK.-SELSK. FORHANDL. 1 87 7, NO. 2. 



7 



Ved Espehoug Sandsten med p]nkriniter Fald SSO 55^, herfra 

 videre op gjennem Bækken sammesteds SOligt Fald 50— 60^ Sand- 

 sten. Ved Jutulstenen grønne Skifere Fald 30— 40<^ NNV. Øst for 

 samme i Knutliammeren yderst sammenpressede Skikter med for- 

 virret Skifrighed, grønne Skifere og knudrede brekcieskiferlignende 

 i steile Lag. 



Ved Overgang fra Espehoug til Sundsæt over myrlændte Stræk- 

 ninger saaes paa Høiden af Sundsætkjølen grøn skifrig Brudstykke- 

 bergart med smaa Brudstykker, lig den finkornede Brekcieskifer 

 mellem Harekletten og Grøtaasen. Ved Sundsethugstret grønne 

 Skifere Fald 60^ NV. 



Ogsaa fra Lundemo over Valdum, Svartvandet og Valdumløkken 

 blev opgaaet en Parallel til den sidste Del af ovennævnte Profil; 

 i det overdækkede Terrain sees ikke meget. I Aasen ved Valdum- 

 løkken ved Bennavandet Brekcieskifer lig Ørnaasens, mægtig. 



II. Fortsættelse. Profiler fra Grrøtaasen— Gaustad o. s. v. 



Medens i de ovenfor fulgte Profiler Faldet meget ensartet viste 

 sig overveiende at være SOligt eller SSOligt og temmelig steilt, 

 vender Faldet sig som nævnt nær Grøtaasen, om man i samme Linie 

 fra Grøtaasen forsøger at opgaa et Profil i NVlig Retning. 



Paa Nordvestsiden af den mod SV indgaaende Vig afGrøtvan- 

 det sees grønne Skifere overleiede af mægtig Kalk (Limberg) i Lim- 

 berget og ovenfor Vehn, Fald NV 30—45". Kalken ved Vehn fører 

 Fossiler (hvorom nedenfor), er uren skifrig og fillet, med knudret 

 og knollet Forvitringsoverfiade. 



Vehnskalken gjenfindes (ved Fossilerne) i Fortsættelsen efter 

 Strøget i Trongemyrshøiden og Dugrumaalshøiden samt i Middags- 

 høiden. 



Herfra over Skikterne i Bakkerne ved Stensæt og i østre Katu- 

 gelaasen Lerskifer med NOligt Fald gjennembrudt af porfyragtig 

 Diorit. Over Skiferen i vestre Katugelaas ovenfor Stensæt hvid 

 Marmor Fald 30° N. I Høiden i steilere Fald blaa Kalk med gule 

 Hornblendenaale lige paa Grændsen af Toppens porfyragtige 

 Diorit. Paa den anden Side af Porfyren atter Kalk, fossilførende. 



