4 J. S. SCHNEIDER. LEPIDOPTEROLOGISK REISE I SOMMEREN 1876. 



ved Foldenfjord, hvor Stipendiat R. Collett ifjor fandt et enkelt 

 Huneksemplar. Par. ægeria L., hiera F. & mæra L., Lye. argiolus 

 L. ($) toges øverst oppe, ellers kun i Lavlandet. Mel. dietynna 

 Esp., Lye, minima Fuessl., astrarche Bgstr., iearus Rott. o. fl. al- 

 mindelige Arter. Cid. serraria Zeller, Gid. vitalbata Hb., C. mol- 

 luginata Hb., incursata Hb., Num. pulveraria L., Bum. luieolatah., 

 lodis pidata L. o. s. v., Bot. porphyralis Schiff., fusealis Schiff., 

 Graph. duplicana Zett,, Gr. aspidiseana Hb., Toririx ministrana L., 

 Gelecliia longieornis Curt. o. s. v. Man ser her en broget Blanding 

 af arktiske og alpine Arter ined sydlige Lavlandsformer, hvad der 

 vistnok karakteriserer Insektfaunaen næsten overalt i Norge, men 

 som her fremtræder stærkere end kanske noget andet Sted. I 

 ethvert Fald fortjener Stedet en nærmere Undersøgelse for bedre 

 at kunne belyse de Forhold, jeg her har antydet. 



Den 3die Dag opdagedes ved et rentTilfælde et endnu rigere 

 Fangststed, som, da det er saa let tilgjængeligt, rimeligvis for 

 Fremtiden ofte vil blive besøgt af vore Entomologer. 



Strax paa den anden Side af Elven, nogle Minuters Gang efterat 

 man har passeret den førnævnte lange Bro, strækker sig en tem- 

 melig stor Myr næsten uden al Trævegetation, paa alle Kanter 

 omgivet af Gran- og Furuskog og tildels et tæt Orekrat, saa at 

 den ikke bemærkes fra Veien. I regnfulde Sommere vil det vist- 

 nok være forbunden med stort Besvær at komme udpaa, da Bred- 

 den bestaar af en bundløs sort Søle; i Aar, da Tørken havde været 

 stærk og langvarig, lod Myren sig med Lethed passere næsten 

 overalt, kun hist og her i Midten stod nogle smaa Vandpytter 

 igjen, vistnok Rester af et større Vandspeil. Straks i Begyndelsen 

 bemærkedes den saa eftertragtede Ch. juttaUb., der fløi i temme- 

 lig betydeligt " Antal mellem Furutræerne, paa hvis Stammer den 

 alt i ét sætter sig med sammenslaaede Vinger og er da ikke let 

 at opdage. Alle lagttagere meddele, at den er yderst vanskelig 

 at fange; vi fandt, at Fangsten af Gol. palæno, der flyver hurtigt 

 og uden at sætte sig, frembød langt større Vanskeligheder. Næsten 

 alle Hanner var ganske affløine, da den egentlige Flyvetid maaske 

 indtræffer 14 Dage tidligere, Hunnerne vistnok temmelig rene, men 



