4 t. NIELSEN. KLAGESKRIS^T OVER HE. OLAE NILSSØN. 



Vei man for Eftertiden agtede at slaa ind paa, og naar saa i det 

 følgende Aar de gamle Privilegier bleve bekræftede, laa deri ogsaa 

 middelbart et Forbud mod at strække sig udover disse. Saaledes 

 kunde Kontorets Misfornøielse ganske vist have sine Grunde. Det 

 andet af de i Klagen omtalte Breve, der ligeledes betragtedes som 

 et Tillæg til det „grote, sivare maiestate hreff'\ er neppe for Tiden 

 trykt. Det skal være udstedt i den nærmest efterfølgende Tid i 

 1445 eller 1446, fra hvilken der hidtil ikke i Diplomatarium Nor- 

 vegicum er trykt noget Kongebrev om de tydske Kjøbmænd. 



Om Sommeren 1446 maa flere af det norske Rigsraads Med- 

 lemmer have været tilstede i Bergen. I Klageskriftet nævnes Biskop 

 Jon af Færøerne, Ridderne Erik Sæmundssøn og Hartvig Krummedike, 

 hvilke begge havde deltaget i Udstedelsen af Kongebrevet af 25de 

 September 1445, og Hr. Erlend Ejndridessøn. I Overvær af disse 

 og Kapelmagisteren, Provsten ved Bergens Apostelkirke, Alf Thor- 

 gardssøn, lod nu Hr. Olaf Nilssøn Mandagen efter Hellig Legems 

 Dag 1446 Retterboden af 1444 med de dertil hørende, senere ud- 

 stedte Breve oplæse paa et i den Anledning tilstevnet Bymøde 

 (åpenbare vp dem lantreclite) . Kjøbmændene lode derimod oplæse 

 de ældre Privilegier og de Bekræftelser, som de havde faaet paa 

 disse; men Hr. Olaf befalede, at man strengt skulde holde sig til 

 Retterboden af 1444. 



I Klageskriftet nævnes først, formodentlig som den for Tyd- 

 skerne mest forhadte Bestemmelse i Retterboden, den, hvorved det 

 forsøgtes at regulere det trykkende Gjældsforhold, hvori den nor- 

 ske Landbefolkning allerede paa denne Tid var kommen til Konto- 

 rets Kjøbmænd, og hvorom en Del Oplysninger ere samlede i min 

 Bergens Historie, S. 232, Note 1. Dette Gjældsforhold, der er den 

 første Oprindelse til den Nordfargjæld, som lige til den sidste Tid 

 har været knyttet til Tydskebryggens Stuer, spillede allerede ved 

 Midten af det femtende Aarhundrede en vigtig Rolle. Naar det fra 

 Kongens og Rigsraadets Side ansaaes nødvendigt at skride ind og 

 give Bestemmelser, der skulde gjøre det lettere for den gjældbundne 

 Almue at komme ud af dette Tryk, men som rigtignok for at naa 

 dette Maal maatte gaa ud over de af den strenge Ret afstukne 



