CHBISTIANIA VIDENSK.-SELSK. FORHANDL. 18 7 8. NO. II. 



7 



En lignende Bergart optræder ved Stensviken paa Bunden 

 af DaJsfjord. 



Ligeledes i et ganske lidet Parti ved Ba uvand i S. herfor. 

 Bergarten bestaar paa disse to Steder af hvid, finkornig Labrador 

 med noget iblandet Glimmer. Dennes Blade ligge gjennemgaaende 

 indbyrdes parallele, hvorved der ofte fremkommer et gneislignende 

 Udseende. 



Paa Gaarden Fiska a ved Syltefjord optræder en Bergart be- 

 staaende af lys, violetagtig, middelskornig Labrador, hvori klump- 

 vis iagttages grovkornige Partier af samme Mineral og desuden en 

 mørk Jernerts (Fiskaa Jernværk omtales hos Strøm). Sparsomt ind- 

 blandet i Labradoren er Granat. 



Nordligst paa Kvamsø findes et Parti mørk Gabbro og i 

 Forbindelse dermed en Bergart bestaaende afkornig Hornblende. 



EMogit. I den midtre og østlige Del afBergsøen optræder 

 gran a tf ør ende Gneis og granatførende Granit; heri tindes partivis 

 Eklogit. Ved Gaarden Berghaug er et gammelt, allerede af Strøm 

 omtalt Jernskjærp. Eklogit og Granatsten forekommer her i lod- 

 rette, nordvest — sydoststrygende Lag; et af disse indeholder noget 

 mørk Jernerts. 



Ved Gaarden Søndre Vartdal paa Fastlandet ligeoverfor 

 Hareideland har man noget Eklogit. Paa den forvitrede Overflade 

 tegne de granatrigere Partier sig med mørke, ofte krusede Striber 

 mod de mere lyse, granatfattige. Se hosstaaende Fig. 9. Eklogiten 



Figr. 9. 



gjennemsværmes tildels afsmaaKvarts- 

 aarer, der forrykke eller bøle Striberne. 



Smaa Kugle- eller ellipsoidiske 

 Partier af Eklogit optræde ikke saa 

 sjelden i Gneis-Graniten. Fig. 11 paanæ- 

 ste Side viser et saadant fra Remø. 

 Gneis-Granitens Struktur er gjerne paa 

 Grændsen uddannet i særlig Grad. 

 Foliationen snor sig da rundt om Eklo- 

 giten saaledes som antydet paa om- 

 staaende Tegning, Fig. 10. Nærmest 



1 □ Alen Eklogit. Søndre Vartdal. 



