CHBISTTANIA VIDENSK.-SELSK. FOUHAITDL. 1 8 7 7. NO. 11. 



17 



ingen Lagning at iagttage. Dalen ned til Førde : det samme. I Xor- 

 dalen skal efter Sigende forekomme Olivinsten. 



Stræhiingen mellem Bryggen i Vest og Bindalen i Øst. Bryggen — Ri- 

 mestad : overalt Gneis, i det Hele tåget med temmelig steiltstaaende 

 Lag. Faldretningen ikke altid let at iagttage; nær Bryggen mod SO., 

 ovenfor Rimestad mod SSO. Smaa Eklogitpartier optræde flere Ste- 

 der i Gneisen. 



Bryggen — Maurstad : Gneis, i det Hele tåget strygende langs efter 

 Fjordbredden. Ved Sydenden af Navevand: steiltstaaende Gneislag, 

 strygende 0. — V. Syd for Juvvand faldende mod JsNO. og straks der- 

 ved NO. Paa den østlige Side af Beksætvand reiser sig et steilt Fjeld 

 uden Spor af Lagning ; paa den vestlige, hvor Veien gaar — efter de 

 Par Steder, hvor fast Fjeld rager op, at dømme — : udmærket Gneis- 

 Granit, rød af Farve. Ved Nedstigningen til Aahjem har man god 

 Gneis tydeligt faldende mod OSO. og SO. 



Strækningen mellem Duestøl og Leite: Et Stykke ovenfor Duestøl 

 har man finkornig, graa Granit, nedramlet fra en Hammer, saa lidt 

 Olivinsten; længere op, der, hvor man begynder paa .Høifjeldet, gaar 

 man over Eklogit, længere syd over steiltstaaende øst-veststrygende 

 Gneislag; ved et lidet Vand: Olivinsten med noget Eklogit. Det høi- 

 este Parti af Veien ligger gjennem et Skar; her har man Gneis fal- 

 dende mod 0. (deri et ganske lidet Olivinstenparti). Nedstigningen i 

 Kjølsdalen: steile øst-veststrygende Gneislag, tildels gneis-granitlig- 

 nende. I Kjølsdalen ved Mystølen forekommer et større Olivinsten- 

 parti, et helt lidet Fjeld. Kjølsdalens Bund er temmelig bedækket; i 

 Elveleiet ved Myklebust har man imidlertid fast Fjeld; Gneislag fal- 

 dende steilt mod SO. Øst for Gaarden Leite nær Søen : Gneis-Granit, 

 strygende NO. — SV., steil. 



Leite — Storheim : Først Gneis-Granit med Strukturretning NO. — 

 SV., saa kommer Gneis-Granit, hvori ingen Parallelstruktur kan iagtta- 

 ges, saa atter Gneis-Granit med Struktur som før, derpaa Gneis fal- 

 dende steilt mod SO. Riksnæs: steiltstaaende Gneislag strygende NO. 

 — SV. Botnæs : Gneis-Granit uden bestemt Strukturretning. Fjeldet 

 er her gjennemsat af talrige horisontale Sprækker. Herfra og østover 

 mod Føllesdal staar Gneis i steile Lag, nordost-sydveststrygende ; ved 

 sidstnævnte Sted mere VSV. — ONO. 



Storheim — Stensviken paa Bunden af Dalsfjorden : Dalen er i den 

 nedre Del mod Storheim temmelig bedækket; et Sted iagttages Gneis- 

 Granit med steiltstaaende nordost-sydveststrygende Struktur. Sigru- 

 sæt: steiltstaaende, øst-veststrygende Gneislag, tildels lignende Gneis- 

 Vid.-Sebk. Forh. 1877. 2 



