84 



Y. NIELSEN. BIDRAG TIL DE NORDISKE RIGERS HISTORIE. 



Hovedinteressen ved den politiske Situations Udvikling knyt- 

 tede sig paa denne Tid til Forhandlingerne i Kiel. Her modtog 

 det svenske Hovedkvarter ved Slutningen af Aaret 1813 meget 

 beroligende Efterretninger. Allerede 14de December havde Thorn- 

 ton i Kiel ved Efterretningen om, at Karl Johan vilde sende en 

 Underhandler til Kjøbenhavn, skrevet til Wetterstedt, at hvis den- 

 nes Mission blev kronet med Held, vilde den hidføre Fred mellem 

 Sverige og Danmark og lede til en Forening mellem begge Rigers 

 Tropper; da denne Sendelse var grundet paa Meddelelser fra Bom- 

 belles til Wallmoden, syntes dette ikke at varsle godt for Fred 

 mellem Danmark og England, da det var vanskeligt at forståa, 

 hvorledes Danmark kunde forene sig med Sverige uden at være i 

 Forstaaelse med dets Allierede. Thornton bad nu om, at den sven- 

 ske Underhandler maatte underrette den danske Regjering om, at 

 han var forsynet med Instruktioner og Fuldmagter for at slutte 

 Fred, hvad han forlængst havde meddelt Grev Baudissin.^) Senere 



at de Allierede vilde tilstaa Danmark en Erstatning. Herom mente Metternicli, 

 at man foreløbig fik tage, hvad der var tilbudt, og tænke paa Resten ved den 

 almindelige Fred, hvortil Bildt svarede, at dette kun vilde være en Spire til en 

 ny Krig i jSTorden, Metternich erklærede derpaa, at hans Keiser vilde være tro 

 mod sin RoUe som Mægler; Freden mellem Danmark og Sverige var vigtig for 

 den store Sag; dog var Bombelles gaaet for langt. — Under 26de December 

 sendte Wetterstedt fra Kiel en Depesche til Rehausen, Løwenhjelm og Bildt 

 af følgende Indhold: Den eneste af de ved Bombelles fremsatte Fordringer, 

 hvorpaa den danske Regjering syntes at være gaaet ind, var Afstaaelsen af 

 Throndhjems Stift og Danmarks Tilslutning til de Allierede. Dersom Østerrige 

 nu ikke havde givet Danmark Haab, vilde dets Regjering utvivlsomt have givet 

 efter for de svenske Fordringer, medens den nu ikke vilde gaa videre end til 

 Opgivelsen af Throndhjem. Kronprinsen havde for Bourke, det danske Sende- 

 bud, forklaret sine Fordringer; han regnede paa sine Allieredes Lojalitet og 

 kunde ikke strække sin Eftergivenhed længere, end nu var skeet. 

 ') 3die Januar indberettede Tavrast fra Xyborg, at man havde gjort Alt for at gjøre 

 hans Reise saa ubehagelig som muligt, — og 4de Januar fra Aarøsund, at 

 Kongen af Danmark ikke vilde indgaa paa Fordringen om Thrøndelagens og de 

 to Fæstningers Afstaaelse. Ved den første af disse Skrivelser var vedlagt en 



