CHRISTIANIA VIDENSK.-SELSK. FORHANDL. 1 87 7. No. 13. 



13 



hvad der for ham i denne Sag var det ene væsentlige, var der 

 visselig ingen Uoverensstemmelse tilstede, — kun om det Punkt 

 maaske, hvor det mekaniske i Tingene slipper. Og i denne Hen- 

 seende kan ikke Bentleys Forklaring tillægges nogen særlig Be- 

 tydning. 



Efter hvad Brewster i sin Biografi over Newton beretter, er 

 det dog muligt, at denne ved det omhandlede Tidspunkt kan have 

 midlertidig forandret sine Anskuelser betræffende Existencen af en 

 Æther og betræffende Muligheden af ved Hjælp af en saadan at 

 kunne forklare Naturfænomenerne. I et Manuskript, affattet inden 

 Aaret 1702, paastaar han, at Ætheren hverken er tilgjængelig for 

 vore Sandser eller vil kunne understøttes af noget Argument; 

 den er kun en vilkaarlig Supposition, som, om vi skulde tro For- 

 nuften og vore Sandser, maatte banlyses fra Tingenes Natur; og 

 han søger da gjennem forskjellige Argumenter at gjøre gjældende 

 Gyldigheden af denne Mening. Opgivelsen af sine ældre Hypo- 

 theser hidrørte sandsynlig derfra, mener Brewster, at han mere 

 omhyggelig havde undersøgt nogle af de Fænomener, som han 

 tidligere havde forsøgt at forklare paa denne Maade. 



Newton udgav kort efter, i Aaret 1704, sin Opticks, og i denne 

 første Udgave fremsatte han ikke længere de Anskuelser vedrø- 

 rende Ætheren og Tyngdens Forklaring gjennem denne, som han 

 havde udviklet i sin i 1675 til Royal Society indgivne Afhandling 

 „an Hypothesis explaining properties of light". 



Flere Aar senere, i Aaret 1713, udkom anden Udgave afPrin- 

 cipia, udgivet af Cot es og ledsaget af en Fortale af denne sidste. 

 Cotes udtaler sig her med megen Styrke mod den Anskuelse, at 

 Tyngdefænomenet skulde kunne blive Gjenstand for en nærmere 

 Forklaring ved Hjælp af mekaniske Aarsager. 



Til de simpleste Aarsager (og hertil henregner han da Tyng- 

 den) kan ingen mekanisk Forklaring gives, siger han; ,,blev den 

 given, saa vikle Aarsagen endnu ikke være den simpleste. Vil 

 man desaarsag kalde disse simpleste Aarsager forborgne og ban- 

 lyse dem ? Tillige maatte man da ogsaa banlyse de umiddelbart 



