CHRISTIANIA VIDENSK.-SELSK. FORHANDL. 1 87 7. NO- 13. 



21 



Giuilfi fra Naturfilosofien, idet de opfandt Hypotheser for at for- 

 klare alle Ting mekanisk, og tilbageførte andre Grunde til Meta- 

 fysiken: hvorimod Hovedøiemedet for Xaturfilosofien er at bevise 

 fra Fænomenerne, uden at opdigte Hypotheser, og at udlede Aar- 

 sagerne fra Virkningerne, indtil vi komme til den i Sandhed før- 

 ste Aarsag, hvilken sikkerlig ikke er mekanisk, og ikke alene at 

 udvikle Verdensmekanismen, men hovedsagelig at opløse disse og 

 lignende Qvestioner." 



„Hvad er paa de Steder, der næsten ere fri for Materie, og 

 hvoraf kommer det, at Solen og Planeterne gravitere mod hver- 

 andre uden nogen tæt ^laterie demimellem? Hvoraf kommer det, 

 at Naturen intet gjør forgjæves ; og hvorfra hidrører al den Skjøn- 

 hed, som vi se i Verden? Til hvilket Øiemed ere Kometerne der, 

 og hvoraf kommer det, at Planeterne bevæge sig alle en og den 

 samme Vei i koncentriske Kredse, medens Kometerne hevæge sig 

 paa alle Slags Veie i meget excentriske Baner: og hvad forhindrer 

 Fixstjernerne fra at falde ned paa hverandre? Hvorledes kom 

 Dyrenes Legemer til at blive indrettet med saa raegen Kunst, og 

 til hvilket Øiemed vare deres forskjellige Dele? Var Øiet indret- 

 tet uden Kjendskab til Optik og Øret uden Kundskab om Lyden? 

 Hvorledes kunne Legemets Bevægelser hidrøre fra Villien, og hvor- 

 fra kommer Dyrenes Instinkt? Er ikke Dyrenes Sensorium det 

 Sted, hvor den sensitive Substants er tilstede, og til hvilken det 

 sandsbare ved Tingene bringes gjennem Nerverne og Hjernen, at 

 det der kan blive opfattet ved dets umiddelbare Tilstedeværelse 

 af denne Substants? Og naar disse Ting ere bragte paa det rene, 

 maa det da ikke fremtræde af Fænomenerne, at der er et ulegem- 



kesløs Hypothese. Ikke heller er den at søge iimidcU-lbart i Atomet, om man end 

 lor Bckvemhed udtrykker sig saa; thi Atomerne for sig ere rumligt adskilte 

 Masser. Men idet man taler om deres Tyngde, henforer man denn.* stiltiende til 

 en anden Grund end den tæt te Materie, muligvis til Støvlet af det Vakuumot opfyl- 

 dende vibrerende Medium, hvis virkelige Exibtence Fænomenerne godt<:jøre. 

 Paa den anden Side, bagenfor disse nærmere Aarsagcr, der turde kunne ud- 

 grundes. ligger cn høiere og første Aarsag, d r sikkerlig ei er mekanisk. 



