CHBISTIANIA VIDENSK.-SKLSK. FORHANDL. 1 8 7 7. NO. 13. 25 



ligt at forståa, ligesom han jo ogsaa stadig bekj ender sin Uviden- 

 hed herom og holder Spørgsmaalet aabent for fortsat og fremti- 

 dig Undersøgelse. 



Almindelige Konkliisioner, hvormed ,,Opticks" afsluttes. 



„Naar alle disse Ting overveies, synes det mig," siger Newton 

 sluttelig, idet han med visse almindelige Konklusioner afslutter 

 sine i „Opticks" fremsatte Forestillinger om Naturfænomenerne og 

 deres Aarsager, „at Gud i Begyndelsen dannede Materien som faste, 

 tætte, haarde, uigjennemtrængelige, bevægelige Partikler, af saadan 

 Størrelse og Form, med saadanne øvrige Egenskaber, og i saadant 

 Forhold til Rummet, som mest stemmende med det Øiemed, for 

 hvilket han dannede dem; og at disse oprindelige Partikler, idet 

 de ere faste Legemer, ere uden Sammenligning haardere end no- 

 get porøst Legeme, sammensat af dem, saa haarde, at de aldrig 

 kunne brydes istykker eller slides ; ingen almindelig Magt er istand 

 til at dele, hvad Gud selv har gjort i den første Skabelse." 



„Jeg antager videre," siger han, „at disse Partikler ikke alene 

 besidde en Træghedskraft og lyde saadanne Bevægelsens Love, 

 som naturlig resultere af denne Kraft; men ogsaa at de bevæges 

 af visse aktive Principer, saadanne som Tyngdens og det, der 

 foraarsager Gjæringer og Legemernes Kohæsion." 



,,Disse Principer betragter jeg ikke som skjulte Egenskaber, 

 hidrørende fra Særegenheder ved Tingene, men som almindelige 

 Naturlove, ved hvilke Tingene selv ere dannede; idet deres Sand- 

 hed viser sig for os gjennem Fænoraenerne, omendskjønt deres 

 Aarsager endnu ikke ere opdagede. Thi disse ere aabenbare 

 Egenskaber, og deres Aarsager alene ere skjulte. Og Ar i sto te- 

 lianerne gave Navnet skjulte Egenskaber ikke til aabenbare Egen- 

 skaber, men til saadanne Egenskaber alene, som de supponerede 

 laa skjulte i Legemerne og at være de ubekjendte Aarsager til 

 aabenbare Virkninger, saaledes som Tyngdens, den magnetiske og 

 elektriske Attraktions og Gjæringens Aars ag vikle være, dersom vi 

 skulde antage, at disse Kræfter eller Aktioner skulde hidrøre fra 

 Egenskaber, der vare ubekjendte for os, og som vi ikke vare 



