34 



G. O. SARS. 



[No. i. 



16. Daplmia hyalina, Leydig. 



Den typiske Form forekommer i stor Mængde som Midt- 

 vandsform i Jeresjøen, IV2 Mil fra Christiania. Desuden findes 

 hos os 4 eiendommelige Varieteter, henhørende til denne Art, 

 hvoraf den ene, var. pellucida, tidligere beskrevet som selv- 

 stændig Art af P. E. Muller, senere af denne Forsker er erkjendt 

 som en Varietet af D. hyalina. Jeg har tåget denne Form i 

 Aarungen mellem Christiania og Drøbak samt i et Par mindre 

 Vande i Omegnen af Ski Jernbanestation. De 3 øvrige Varie- 

 teter viser et fra den typiske Form endnu mere afvigende Ud- 

 seende. Den første, var. Irachycephala, kun funden paa en enkelt 

 Lokalitet, nemlig i Stenbrovand ved Christiania, mangler saaledes 

 ganske den for begge hine Former characteristiske høie afrun- 

 dede Crista paa Hovedet og ligner, hvad dettes Udseende angaar, 

 meget mere visse Former af D. longispina, men skiller sig strax 

 ved den altid overordentlig stærkt opadrettede Skalspina, i hvil- 

 ken Henseende den ganske stemmer med den typiske Form. 

 Varieteten rotundifrons har en Form af Hovedet, der stærkt 

 minder om D. psittacea Baird, idet Panderanden danner en fuld- 

 kommen jevn og uafbrudt Bue lige til Eostrum, der som hos hin 

 Art er ganske stumpt. Den forekommer som Midtvandsform 

 i et Par Smaavande i Nærheden af Asker, Semsvand og Stovi- 

 vand. Den sidste Varietet endelig, var. angidifrons, har ved 

 første øiekast nogen Lighed med D. galeata, idet Hovedet danner 

 fortil et tydeligt, omend kort, vinkelformigt Fremspring; men 

 den hører aabenbart ogsaa ind under nærværende Art. Den 

 forekommer i Femsjø ved Fredrikshald: hvor ogsaa Overgange 

 til den typiske D. hyalina forefindes. 



17. Hyalodaplinia Jardinii, Baird. 

 (Syn. Daphnia cucullata, G. 0. Sars.) 



De først om Vaaren optrædende Generationer af denne Art 

 har i Regelen Hovedet ganske jevnt tilrundet, uden Antydning 

 til den mere eller mindre stærkt uddragne, hætteformige Udvid- 

 ning, som characteriserer Sommergenerationerne, og viser derfor 



