1890.] 



OM EN ÆGYPTISK MUMIE. 



7 



at Farven bestaar af Kiselsyre og Kobber. Da det 

 Kobbersilicat, der findes i Naturen — Chrysokol (Hydro - 

 silicatet af Kobber), er delvis oploseligt i stærke Syrer, 

 idet det efterlader sig et Kiselresiduuin, og da dette — 

 som bemærket — ikke var Tilfældet med denne Substans, 

 er det rimeligst at antage, at man har at gjøre med 

 et kunstigt Silicat, altsaa med Glas farvet med Kobber. 

 Denne Antagelse bestyrkes i hoj Grad ved, at Farven 

 under Mikroskopet viser sig at beståa af temmelig store 

 stærkt I3 sbrydende, uregelmæssig facetterede og gjennem- 

 sigtige blaagronne Splitter, der i et og alt ligne de 

 Splinter, som jeg til Sammenligning har fremstillet ved 

 at knuse blaat Glas. Hvilken Kobberforbindelse der er 

 anvendt til Sammensmeltning og Farvning af Glasset, 

 lader sig selvfølgelig ikke afgjøre; maaske har det 

 været den til den lysgrønne Farve anvendte Malachit 1 . 



c) Ben mørkrøde Farve er opløselig i Chlorvandstof. Den 

 viser sig ved Analysen at beståa udelukkende af Jern 

 (ikke at indeholde andre Metaller); der kan ikke paa- 

 vises nogen uorganisk Syre. Saavel Blæserøret og Fos- 

 forsaltperlen som Eeaktionerne paa den vaade Yej give 

 karakteristiske positive Udslag for Jern. Der kan 

 saaledes neppe være Tvivl om, at vi staa overfor 

 (Fe2 3 ) Jernoxyd, og det rimeligvis i den naturligt fore- 

 kommende Form som Hæmatit (rød Okker). 



d) Hvad endelig den gula Grundfarve angaar, saa viser 



1 Det er interessant at se, at Prof. Torup her er kommen til samme Resultat, 

 som Lepsius i sin Af handling: Die Metalle in den ågyptischen Inschriften. 

 Lepsius paaviser her, at de gamle Ægyptere forskaffede sig sine varige 

 Dekorationsfarver ved at smelte mineralske og metalliske Farvestoffe i Glas; 

 herved fremkom ikke en blot og bar mekanisk Blanding, men en kemisk 

 Forbindelse, der bandt de oprindelig uvarige Farver og gav dem den Frisk- 

 hed og Bestandighed, som man forbauseB ved at finde paa de ægyptiske 

 Monumenter. Naar Farven skulde bruges, blev Glassmalten, der opbevaredes 

 og transporteredes i Murstensform, pulveriseret og omrørt i et eller andet 

 passende Bindemiddel. Da nu Hr. Torup uden at kjende Lepsius' Under- 

 søgelser er kommen til samme Resultat som denne, tør vi med Sikkerhed 

 antage, at Ægypterne producerede sine kunstige Farver, navnlig blaa og 

 grønne, paa den her omskrevne Maade. 



