Geologiske iagttagelser fra Trondhjems stift, 



gjorte under en reise for Norges geologiske undersøgelse 1890, 



Af 



Hans Reusch. 



(Fremlagt i mødet den 7de februar 1890.) 



Indhold: I. Indledning. — II. Merakerbanen. — III. Trondbjems omegn. — 

 IV. Selbu m. m. — V. Støren. — VI. Tulitforekomsten ved Hinderbejm. — 



A Summary of the Contents. 



L Indledning. 



f e i det følgende meddelte iagttagelser er samlede sommeren 

 1889 paa en reise, jeg som bestyrer af Norges geologiske under- 

 søgelse foretog for at vinde en begyndende indsigt i Trondhjems 

 stifts vanskelige forhold. 



Kjerulf har i sine værdifulde skrifter om Det trondhjemske 

 noget mere, end man nu vil gjøre, fremstillet fjeldbygningen 

 som lignende Kristianiaegnens silur med de : gjennem denne 

 sættende eruptiver. Bergarterne i dette sidste strøg er som 

 bekjendt (naar kalksandstenen af etage 5 undtages) dannede i 

 et aabent hav; de enkelte lag har stor udbredelse og kan 

 forfølges vidt og bredt gjennem foldesystemet. De eruptive 

 bergarter er indtrængte som noget fremmed længe efter foldningen. 



Ganske anderledes i Trondhjems stift. Afleiringerne er her 

 for en stor, ja kanske største delen stranddannelser, karakteri- 

 serede ved optræden af konglomerater og sandstene. 



Blandt eruptiverne fremhæver sig først større og mindre 

 masser af dioritiske og granitiske bergarter. De dioritiske er 

 rimeligvis væsentlig forandret gabro. Eruptiverne er i Det 

 trondhjemske almindeligvis foldede sammen med de lagede 

 bergarter; samtidig er de blevne forandrede, ofte næsten til 



