4 



HANS REUSCH. 



[No. 7. 



ukjendelighed; de er nu skifrige og har for en stor del faaet 

 de oprindelige mineraler erstattede af nye. 



Fortiden saadanne eruptiver, som er masseformige, er der 

 andre, navnlig en mængde grenlige. krystallinske, mere eller 

 mindre skifrige bergarter (gjeme forekommende sammen med 

 de dioritiske), som maa ansees for tuffer. Kort sagt, man maa 

 antage, at under silurtiden opbyggedes i Det trondbjemske væsentlig 

 stranddannelser og vulkanske fjelde; disse sidste var tildels be- 

 tydelige saavel i heide, som fladeudbredelse. Man gjenfinder alt- 

 saa de samme forhold, som nu kjendes fra Bergens stift, og som 

 allerede fra adskillig tid tilbage har været omtalte fra De britiske 

 eer. Vi feres hen imod antagelsen af et i silurstriden existe- 

 rende vældigt vulkanstreg langs Evropas nordvestre rand, maa- 

 ke lignende det tertiære, tildels endnu virksomme vulkanske 

 bælte, som kan forfelges over Jan Mayen, Island, Færeerne og 

 vestsiden af De britiske eer. 



For denne betragtning, efter hvilken vi i Det trondbjemske væ- 

 sentlig har for os stranddannelser og vulkanske bergarter, bliver 

 det naturligvis vanskeligt, for ikke at sige umuligt, at kunne be- 

 stemme berga rternes aldersforholde over det hele streg efter petro- 

 grafiske kjendetegn. En tuf et steds kan godt være samtidig med et 

 konglomerat et andet og med en lerskifer et tredie sted. Alders- 

 felgen er, bleven yderligere fordunklet ved, at den oprindelige 

 stilling af de geologiske bygningsled er forandret ved deres 

 stærke foldning og sammenknugning ; hertil kommer saa de regio- 

 nalmetamorfiske forandringer, der sikkerlig ikke overalt er lige 

 stærke, og sidst men ikke mindst fossilfattigdommen. De midler, 

 vi har til at vinde en bedre indsigt i den vanskelige trondbjemske 

 fjeldbygning, er væsentlig de samme, som geologerne overalt 

 ellers arbeider med: en omhyggelig kartlægning stettet ved 

 petrografiske undersegelser, studiet af fossilerne; hvad dette 

 sidste angaar, gjælder det væsentlig at opdage nye findesteder. 1 



1 I det følgende er de afsnit, som indeholder beskrivelsen af bergarternes mi- 

 kroskopiske udseende betegnede med m. R-o. angiver de afsnit, som indeholder 

 reiseoptegnelser, der væsentlig kun kan bave interesse for fremtidige under- 

 søgere i de samme egne. 



