1890] GEOLOGISKE IAGTTAGELSEB FRA TBONDHJEMS STIFT. 17 



graniter. Stenene er pressede og løsner gjerne for slag efter 

 tynde kloritiske hinder, der gaar parallelt med stenenes flade- 

 udstrækning. 



En rullesten af den ovenfor nævnte graa, kvartsitisk ud- 

 seende bergart undersegtes mikroskopisk. Den viste sig da 

 aldeles ikke at være en kvartsit, men en porfyr, idet man i en 

 finkornig grundmasse antagelig bestaaende af feldspat ser ind- 

 street hist og her større feldspatindivider, tildels med tvilling- 

 stribning. : ; ; Feldspatindividerne har tildels temmelig uregelmæssig 

 omgrænsning og indeholder undertiden talrige smaa muskovitskjæl, 

 der ogsaa forekommer i grundmassen. Enkeltvis sees aggre- 

 gatpolariserende klumper, der kan formodes at være opknuste 

 kvartsstrøkorn. Bergarten gjør overhovedet indtryk af at være 

 adskillig forandret. Grundmassen i konglomeratet der, hvor den 

 undersogte rullesten laa, indeholdt foruden en temmelig ujevn 

 kornig blanding af kvarts og feldspat, tildels tvillingstribet, ogsaa 

 kalkspat og en kloritisk bestanddel. 



Nærmere Hommelviken forhersker en grønliggraa, finkornig, 

 eller for øiet tæt, sandstenagtig bergart, tildels forekommer ogsaa 

 lidt grov sandsten eller smaastenet konglomerat. Lagningen 

 stryger i det store tåget nordøstligt, staar steilt og viser under- 

 ordnede foldninger. Fjeldet er gjennemsat af talrige sprækker 

 fyldte med kalkspat, som tildels ledsages af kvarts. Undertiden 

 er der tilstede en hel del omkring paptykke pladeformige aarer, 

 der alle staar [parallelt i en indbyrdes afstand af omkring 1 til 

 2 cm. Ved forekomsten af disse aarer, der paa dette sted ikke 

 er ledsaget af nogen falsk skifrighed, fremkaldes en tilsyne- 

 ladende, mest i sydvestlig retning hældende, lagning; denne frem- 

 træder navnlig paa den forvitrede dagflade, hvor hulrummene 

 efter kalkaarerne ligner lagfuger. Undertiden er det visse en- 

 kelte lag af sandstenen, som er opfyldt af talrige tversgaaende 

 smaa kalkspataarer. Fjeldet her ved Hommelviken viser, hvor 

 det har været bedækket med løs jord (ikke hvor der har ligget 

 et tykt lerlag over), en gulagtig hvid forvitringsfarve. 



I s. for Hommelviken og længere øst paa begge sider af 

 jernbanen ser man paa det geologiske rektangelblad „Stjørdalen" 



Vid-Selsk. Forh. 1890. No. 7. 2 



