1890.] GEOLOGISKE IAGTTÅGELSER ERA TEONDHJEMS STIFT. 2.3 



endog gaa over til en bergart, der nærmest maa betegnes som 

 en smaakornig, hvidagtig gneis. 



m. En saadan har jeg undersøgt mikroskopisk. Den indeholder 

 gneisens sædvanlige bestanddele og dertil kalkspat. Kvartsen 

 optræder i linseformige aggregater. Biotit er tilstede i temmelig 

 store, mnskovit i smaa individer, ingen af dem i stor mængde. 

 Kalkspaten forekommer i nregelmæssigt linseformige korn gjerne 

 omsluttende kvarts- og feldspatkorn. Endvidere er tilstede korn 

 af epidot -og zoisit (afgjørende kjendemærker for bestemmelsen 

 af disse mineraler blev ikke efterviste). 



R-o. Omkring y 2 km. i est for Ranhejm sees de samme 

 bergarter, som beskreves fra strækningen nærmest i vest for 

 Malvik. Lagningen er i det hele fladtliggende. Mellem Ran- 

 heim og Charlottenlund er tjeldet bedækket. Ved en veiunder- 

 gang nær sidstnævnte sted staar en finkornig, grønlig bergart 

 med en meget utydelig, svagt i nordlig retning hældende stræk- 

 ningsstruktur og antydning til skifrighed faldende til samme 

 kant. 



III. Fra Trondhjems omegn. 



Ilsvikens granit. Fra Trondhjem har jeg gaaet mod nordvest 

 langs stranden til henimod Munkaunet. Ved Ilsviken møder man 

 graniten (prikket paa kartet side 6) et par hundrede meter sydligere 

 end paa rektangelkartet angivet. Der forekommer her sammen med 

 den en del saussuritgabbro og en massiv, finkornig, grønlig bergart. 

 Graniten er dels massiv dels fornyet med planparallelstruktur. 

 Hvor den er massiv eller kun viser svag antydning til parallel- 

 struktur, har man flere steder anlagt stenbrud paa den, saaledes 

 «Høvringen". Bergarten er paa disse steder middelskornig, mest 

 rødliggraa. Af glimmermineraler ser man foruden smaa uregel- 

 mæssigt omgrænsede individer af sort biotit en del af en grønlig, 

 f nskjællet sericitisk bestanddel, som ledsager denne. Paa grund 



