1891] 



VEGETATIONEN i troldheimen. 



9 



Ellers bestaar plantevæksten af den sedvanlige fjeldmyr- 

 vegetation som: Eriophora, Carices (Carex vulgaris Fr. — flere 

 former — Carex aquaiilis Wb., Carex Buxbaumii Wb , & canescens 

 L., chordorrhiza Ehrh., dioica L., filiformis L., flava L., irrigua Sm., 

 lagopinaWb., limosa L., pallescens L., pauciflora Lightf., Personii 

 Sieb, pihdifera L., pidla Good., saxatilis Gunn., stellulata Good., 

 ustidata Wb., vaginata Tausen., ampidlacea Godr.), Calama- 

 grostis Epigeios Roth., & Pseudoplxragmites (Link) Rchb., & stricta 

 Hartm., Agrostis riibra L. etc. samt vestlandets subalpine plan- 

 ter: Nartlæchim ossifragum Huds., Blechnum Spicant Roth., Erica 

 Tetralix L. Desuden forekommer især paa vestsiden: Poly- 

 sticlmm Oreopteris D. C, Jiincus squarrosns L. '(f. ex. under 

 Lesetknobben inderst inde i Foldalen). 



Da floraen paa de omliggende fjelde er noget forskjellig 

 paa begge sider af Folla, skal vi behandle dem særskilt og 

 ferst se paa østsidens vegetation. Som udgangspunkt vælges 

 her turisthytten ved Fiskesæter, der hvor Svartaadalen steder 

 til Foldalen. 



Medens man lige ovenfor turisthytten ved f oden af Gjeit- 

 hætta finder planter som Blechnum Spicant Roth. og Nartliecium 

 ossifragum Huds., behøver man neppe at stige mere end ca. ICO 

 m. op\d Gjeithættas skraaning, før man støder paa den samme 

 vegetation som paa fjelde ts sider mod Svartaadalen: Artemisia 

 norvegica Fr., Bry as octopetala L., Eriger on uniflorus & alpinus L. 



Ved Fiskesæter modtager Folla tilløb af Sletaaen, der ud- 

 springer ved Blaahø og gjennemstrømmer en trang ubeboet dal, 

 Sletaadalen. Vegetationen er her i dalbunden omtrent den 

 samme som i Foldalen og Svartaadalen med en yppig subarktisk 

 vegetation langs fjeldsiderne. Af sjeldenheder bemærkedes her 

 kun Cerastium arcticum Lange. Paa den anden side af Sletaaen 

 ligger østsidens næste fjeld, Mellemfjeldet, hvis toppe er 

 1319—1330 m. høie. Dette fjeld er maaske det rigeste og 

 mærkeligste i botanisk henseende i hele Troldheimen, idet vege- 

 tationen her minder endel om Knudshø paa Dovre. Efterat 

 man har forladt dalbundens myrvegetatiou med dens isprængte 

 vestlandske myrplanter, støder man først i birkebeltet paa en 



