1891.] 



VEGETATIONEN I TROLDHEIMEN. 



15 



Angaaende de heiere fjelde paa Sundalens nordside gjelder 

 i det hele det samme som bemærket angaaende fjeldene mellem 

 Storli og Iudredal. Floraen er temmelig tarvelig ovenfor 

 birkeregionen. 



Paa Ekre tind (1100 m. o h.) ved Gjøra bemærkedes af 

 noget sjeldnere planter kun Gentiana nivahs L. og Veronica saxa- 

 tilis L., samt endel former af slægten Poa (glauca, cæsia, laxa) 

 saavel her som paa Smørklimpen og .Sommerungsnebba, 

 ovenfor Storfale. 



I Li Hedalen ved Sundalsøren er vegetationen omtrent den 

 samme som i Simdalen. Af nye planter, der her bemærkedes, 

 skal nævnes: Fumaria muralis Sond., dels paa elvebredden dels 

 i agrene, samt Arabis petræa Lam. ved elvebredden. 



Den maritime flora i Nordmøre undersøgtes ikke. Kun paa 

 Lilledalsøren og under en ganske kort excursion ved Christi- 

 anssund botaniseredes paa strandkanterne. Paa sidstnævnte sted 

 bemærkedes: Digitalis purpurea L., Luzula maxima Dsv. og 

 Carex binervis Sm., hvilke planter ei iagttoges i de indre 

 trakter. 



Disse undersøgelser turde navnlig være af interesse i 

 plantegeografisk henseende til at bestemme forholdet mel-' 

 lem det kontinentale og insulære element i vor flora. I 

 fjeldpartiet: „Troldheimen" (Surendals-Sundalsfjeldene) stø- 

 der nemlig disse elementer sammen. Navnlig kan dette 

 forhold, som ovenfor omtalt, iagttages i Svartaadalen og Fol- 

 dalen. Paa den myrlændte dalbund forekommer her 

 vestlandske subalpine planter som Blechnum Spicant Roth., 

 Polystichum Oreopteris D. C, Juncus squarrosus L., og Narthecium 

 ossifragum Huds. De fugtige skovlier langs fjeldsiderne 

 indehaves af karakterplanterne for den subarktiske flora, 

 som Malgediam dlpinum Less., Ranuncuhis aconitifolius L., Ange- 

 lica ArcJiangelica L., Milium effusum L., Calamagrostis Psendo- 

 phragmites Echb., og de store bregnearter med flere. 



