31 



Ved Begyndelsen af Nordmændenes og Islændingernes histo- 

 riske Liv optræder Digtningen hos dem paa en væsentlig anden 

 Maade end i den ældre germanske Verden. Ved deres Kongers 

 og Høvdingers Hird finde vi en Række af Skålde. Harald 

 Haarfagre skal have havt sex Hirdskalde, som han hædrede 

 mest af alle sine Hofmænd. Islandske Skålde optræde ved 

 Hoffer rundt om i Norden, ogsaa i England og Irland. 



Digtningen har faaet en indviklet Teknik, som kræver Op- 

 lærelse og Studium. Den er bleven en Idræt, ved hvilken Ho- 

 vedsagen er den ydre Form: Udtrykket, der pranger med stor- 

 slagne Billeder og med Hentydninger til dunkle Myther; det i 

 alle Enkeltheder fast regulerede Versemaal. 



Det gamle germanske episke Kvad førte Sagnets Helte fra 

 en forgangen Tidsalder frem. Vikingetidens Skald kvæder om 

 den Fyrste, ved hvis Hof han lever; priser hans Daad og Kraft, 

 hans Guid og hans Mildhed. 



Denne Digtningens og Digterens forandrede Stilling skyldes 

 høist sandsynlig Indflydelse af irske Forhold. Fra ældgammel 

 Tid af var der ved de irske Kongers Hoffer en Skare af Digtere. 

 De dannede en egen Stand med mange Grader. De ypperste 

 indtog en meget høi Rang, og de yngre oplærtes af ældre Mestre 

 i sin Kunst. Denne øvedes undertiden, ligesom hos Nordmænd 

 og Islændinger, ogsaa af Kvinder. 



Digtene var tildels Lovkvæder over levende eller afdøde 

 Fyrster, ligesom de norrøne Skåldes. De Udtryk, hvori den 

 irske Digter priser Høvdingen, har mange Berøringspunkter med 

 den islandske Skalds. Det heder: Fyrsten har mættet utallige 

 Ulve; han har udøst Blod med sit Spyd; han har holdt sit Skjold 

 fast i hver en Kamp. Kongen betegnes baade i det norske og 

 i det irske Digtersprog som „Vildsvinet". Dette Dyr fandtes i 

 Vikingetiden ikke i Norden, men i stor Mængde i England og 

 Irland: et slaaende Bevis for, at dette Digterudtryk er skabt i 

 Britannien. 



De gammelirske Digte er ofte Spottedigte, der ramme be- 

 stemte Personer. Disse svare til Islændingernes Nidviser. 

 Irerne tillagde Nidvisen en magisk Virkning, saa at den til 



