79 



Saaledes beretter han i Mém. Tome I, p. 33 — 34, at Buddha 

 en Gang paa sine Vandringer stødte paa to Mænd, der ved Synet 

 af ham bleve betagne af Ærefrygt, deelte sine Mundprovisioner 

 med ham og hørte hans Foredrag om de fem Forbud og de ti 

 Dyder, hvorefter de bade ham om en eller anden Gjenstand, som 

 de kunde bevise deres Ærefrygt. Da gav han dem noget af sit 

 Haar og sine Negler. Da spurgte de, hvad de skulde foretage 

 dermed for at lægge deres Ærefrygt for Dagen ; hvorpaa han 

 endvidere gav dem sine Klæder, sin Madkrukke og sin Stav og 

 bød dem over enhver af disse Gjenstande at opføre en Stupa d. e. 

 et kuppelformigt Monument. De af disse Mænd opførte Stupa'er, 

 tilføies der, vare de første, som bleve byggede til Buddhas Ære. 

 Denne Legende fortælles lidt forkortet i La viede Hiouen-thsang, p. 

 66, hvor kun Haar og Negler omtales. Forøvrigt omtales Stupa^r 

 over Buddhas Haar og Negler i nysnævnte Mémoires T. I paa 

 følgende Steder: p. 210. 216. 263. 265. 267. 268. 269. 275. 277. 

 285. 286. 290. 292. 406, samt over Haar og Negler af andre Hel- 

 gener: p. 217, og i La vie de H.-ths., p. 104. At disse Reliqvier 

 besad en underbar Kraft, var en saa almindelig Tro, at Beretteren 

 i Regelen anseer det overflødigt at nævne noget derom; kun een 

 Gang, Mém. p. 265, tilføies om en saadan Stupa: „Naar en Syg 

 med Ærefrygt og levende Tro gaaer rundt om denne, vil han 

 ufeilbarligen gjenvinde sin Sundhed og blive lykkelig." 



Som Exempler paa den Skik, i religiøs Hensigt at afklippe 

 Haaret, kan jeg anføre følgende Kjendsgjerninger : 



Englænderen Major har udgivet en Samling af Reisebeskri- 

 velser fra det 15de Aarhundrede, hvoriblandt Russeren Nikitins 

 Reise i Indien. Heri heder det, p. 16, at der i Perota (eller Per- 

 wattum) er en Bootkana (Afgudshuus) med mange Billeder og 

 Sculpturer : „Gamle Qvinder og Piger rage sit Haar ved Bootkana, 

 og enhver Mand, som kommer der, afrager Skjæg og Hovedhaar 

 og hvad Haar der ellers tindes paa hans Legeme." 1 



Stan. Julien. Paris 1857. Hist. de la vie de Hiouen-thsang, trad. du Chinois par 

 Stan. Julien. Paris 1853. 

 1 India in the ffteenth century ed. Major. London 1858. 8vo. 



