333 



sidder fortrinsvis den Evne at vænne sig til at fordøie og tilegne 

 sig det nødvendige Næringsstof af Naturens Produkter. Der er 

 skrevet hele Bøger til Besvarelse af det Spørgsmaal, om Menne- 

 sket nærmest er bestemt til at være et kjødædende eller et plan- 

 teædende Væsen, og man har som naturhistorisk Bevis anført 

 Tandbygningen, der taler for begge Meninger; men siden Physi- 

 ologien paa chemisk Vei studerede Næringsmidlerne, og den directe 

 Erfaring tillige har udtalt sig, kan man gjerne sige, at en saadan 

 Strid er uden videre Betydning. Vi kunne forresten aldrig bortse 

 fra, at Pattedyrets første og eneste Føde er og bør være Melk — 

 altsaa animalsk Føde, medens Mennesket i den voxne Alder — 

 hovedsagelig paa Grund af Forholdene — ofte er henvist til vegeta- 

 bilsk Føde. I England, Amerika og Tyskland existerer der nu Sel- 

 skaber, der kalde sig „vegetarian Societys", og hvis Medlemmer af 

 Princip ikke nyde Kjød og Fisk. At de befinde sig vel uden denne 

 Nydelse, er næsten overflødigt at tilføie, da de leve af en baade god 

 og nærende Føde. De, jeg har været sammen med, vare ogsaa 

 stærke Folk; men om en mere udelukkende vegetabilsk Føde 

 forøvrigt har nogen særlig Indflydelse, skal det nok blive van- 

 skeligt at afgjøre. Liebig nævner leilighedsvis den ældre Mening, 

 at en mere udelukkende Kjødspisen skulde medføre et vildere 

 Temperament, og der anføres ogsaa som Bevis herpaa, at en 

 saadan Virkning har kunnet constateres paa Dyr — f. Ex. paa en 

 Bjørn i Wiirzberg — men i Regelen er da Fødesættet hos de 

 civiliserede Nationer blandet og som saadant vistnok uden nogen 

 mærkelig Virkning. I China og Japan existerer der, efter de 

 Beretninger man herom har, ingen Kreaturopfødning, og Japa- 

 neserne ligesom tildels Chineserne ere forbudne at spise Kjød. 

 Det samme er jo ogsaa Tilfældet med Buddha's Dyrkere, men da 

 ikke anden animalsk Føde er dem forment, har et Forbud mod 

 Kjød egentlig intet at betyde med Hensyn til Ernæringsprocessen. 



Mere forunderligt er det derimod at erfare, hvorledes den 

 Diæt, Trappistordenen fører, kan forliges med en god Sundheds- 

 tilstand. Den franske Læge Dr. Fonssagrives fortæller os specielt 

 herom efter et Besøg, han har aflagt i et Trappistkloster (Abbediet 



