334 



„Notre Dame de grace"). Resultaterne af denne Undersøgelse, 

 der ere gjengivne i Medical Times, Febr. 1870, ere i Korthed 

 følgende: 



Trappisterne have om Vinteren kims et Maaltid i 24 Timer, 

 nemlig Kl. 2J, nøiagtigt 12 Timer efterat Munkene ere staaede 

 op. Om Sommeren tåges 2 Maaltider, og det er i Begyndelsen 

 forbunden med mere Uleilighed at overgaa fra et til to Maaltider 

 end omvendt. Noviserne have ogsaa i Begyndelsen ondt for at 

 vænne sig til denne Leveinaade, men efter 1 å 2 Aars Forløb 

 gaar det godt, og Munkene ere vel skikkede til det legemlige Ar- 

 beide, der paaligger dem, idet de selv maa af Jorden producere, 

 hvad de behøve for at leve. Trappistemes almindelige Maaltid 

 bestaar af 370 Grammer (omtr. 28 Lod) Brød, hvortil kommer, 

 om de vil, Poteter og en Suppe, som dog ikke maa indeholde 

 Fedt, Smør eller Olie, men vel Vegetabilier og undertiden lidt 

 Melk. Kjød og Fisk, Æg og Ost ere forbudne. Deres Drikke 

 er omtrent \ Pot Frugtsaft. Som Desert nydes Frugter og under- 

 tiden Reddiker. 



Denne Diæt er tilstrækkelig, og Trappisterne ere i Regelen 

 stærke Folk af godt Udseende. De blive gjerne gamle. Prioren 

 var, da Dr. Fonssagrives besøgte Klosteret, 75 Aar, og hans For- 

 mand døde 80 Aar gammel. Indigestion, Gigt, Sten og alle de 

 Sygdomme, der følge en rigelig Diæt, ere omtrent ukjendte, der- 

 imod er Rheumatisme ikke sjelden, — et praktisk Bevis paa, at 

 denne Sygdom er forskjellig fra Gigt. Typhus har hersket en Gang 

 i Klosteret, men Cholera er aldrig trængt ind. Brysttæring er 

 sjelden, og unge Brødre, der havde arvelig Disposition, holdt længe 

 ud, inden de bukkede under, hvilket paa en Maade stadfæster 

 vore Forfædres gode Mening om Gavnligheden af en vegetabilsk 

 Diæt i Tæring. Ligesaa har Diæten vist sig god i Astma. 



Ingen vil vel sige, at Trappistemes Liv, siger Forfatteren, er 

 en Typ paa en god Diæt, og det er vel ingen Tvivl underkastet, 

 at Mangelen paa Søvn, absolut Taushed, religiøse Øvelser og 

 legemligt Arbeide under en Diæt, som er berøvet animalske Sager 

 og Fedt, maa virke skadeligt paa Helbreden ; men paa den ander 



