367 



førte det paa Begivenheder, som havde fandet Sted længe før 

 Ramses den 2den levede, hvorpaa Stedet i 1 B. Mos. 47, 11 samt 

 i 2 B. Mos. 1, 11 kan tjene som Exempel. 1 



Hvad angaar Kanalens Udløbssted i det røde Hav, ere lige- 

 ledes de Gamles Beretninger uoverensstemmende. Herodot siger, 

 at den gik ud i det røde Hav ved Patumos, Claud. Ptolemæus, 

 at den gik forbi Babylon og Heroopolis, og at Heroopolis laa ved 

 den inderste Bugt af det røde Hav. Disse to Angivelser komme 

 imidlertid ud paa Et, dersom Patumos, saaledes som de Fleste 

 ere enige i, er samme Navn og By som Pithom, idet Pithom 

 ifølge Septuaginta og den koptiske Bibeloversættelse er identisk 

 med Heroopolis, nemlig saaledes, at Pithom er det ægyptiske og 

 Heroopolis det græske Navn for den samme By. Franskmanden 

 d'Anville og senere Ægyptologen Brugsch have gjort opmærksom 

 paa denne Oversættelse. Det er 1 B. Mos. 46, 28, som i den he- 

 braiske Text lyder: „Og han (Jacob) sendte Juda for sig til Jo- 

 seph at vise (det Land) Gosen for sig, og de kom til Gosen Land." 

 Dette Sted oversætter Septuaginta: „. . . og mødte ham ved He- 

 roopolis i Landet Rarnesse," medens den koptiske Oversættelse 

 gjengiver det saaledes : „ . . . . ved Byen Pithom i Landet Ra- 

 meses." 



Champollion, Ægyptologiens Fader, 2 Mannert 3 og i sidste 

 Tid Schleiden 4 have gjort Indvendinger herimod og paastaa, at 

 de 70 Fortolkere ved en Misforstaaelse af den hebraiske Text paa 

 dette Sted have faaet ind Bynavnet Heroopolis, hvorom der i Ur- 

 texten slet ikke er Tale, og at den koptiske Oversættelse forledet 

 herved paa Slump har indsat Bynavnet Pithom istedetfor Heroo- 

 polis. 5 Skjønt det altid har sin Betænkelighed, at man for at 



1 Jeg sætter nemlig Jødernes Ud vandring fra Ægypten under Amenophis den 3die, 

 se min Aegyptische Chronologie, S. 117 o. Agg. 



2 Champollion le Jeune, 1'Égypte sous les Pharaons, Paris 1814, II S. 60 o. flgg. 



3 Mannert, Geographie der Griechen und Romer, 1825, Theil X, Abtheil. 1, S. 51 6. 



4 Schleiden, die Landenge von Sués, 1858, S. 122 o. flgg. 



5 Jeg skal anføre Champollions Ord, fordi han kortest og tydeligst har udtalt Ind- 

 vendingen: Les Septante, d'ailleurs fort ignorans en geographie, ont pris le gé- 



