400 



dog her berøre et Forsøg af Hr. C. de Seue, hvoretter Minimal- 

 temperaturen i Boiumbræen Vinteren 18|J var -f- 0,24 C. 1 



Hvilken Betydning en Tø paa Iisbræernes Underflade og i 

 deres Indre maa have med Hensyn til deres Bevægelse, har jeg 

 fremhævet i ovenberørte Universitetsprogrammer, og skal derfor 

 her indskrænke mig til at bemærke : 



En Iisbræ berører ikke sit Underlag med hele sin Underflade 

 paa een Gang, hvilket fremgaar deraf, at en Vandstrøm slipper 

 frem mellem Iisbræen og Underlaget. Denne Vandstrøm er me- 

 get foranderlig: snart træder den frem i samlet Løb paa det ene 

 Sted, snart paa det andet, snart deler den sig i flere Grene, og 

 snart spreder den sig saaledes, at den risler frem med en bety- 

 delig Brede. En Iisbræ kan saaledes kun partiviis berøre sit Un- 

 derlag. Men naar de Underlaget berørende Partier, der tjene 

 som Støtter, borttæres snart her, snart der, saa maa Følgen blive, 

 at Iisbræen ikke finder noget blivende Fodfæste paa et hæl den de 

 Underlag. Og naar en Iismasse er undergivet en indre Borttæ- 

 relses- eller Udhulingsproces, saa bliver den porøs, svampagtig 

 og svag. I en saadan Tilstand synker og siger den lettere ned 

 over et Skraaplan, end naar den er kompakt, viger ogsaa snarere 

 for et Tryk a tergo, hvad enten den ligger paa en hældende eller 

 horizontal Grund. 



Det følgende Forsøg har Hensyn til Oprindelsen af Spræk- 

 kerne i den nederste Deel af Boiumbræen. Sprækkerne i denne 

 Iisbræ omhandles i ovenberørte Beskrivelse af sarnme. Imidlertid 

 tror jeg her at burde gjentage : 



Boiumbræen, hvis Horizontalprojektion hosfølgende Fig. fore- 

 stiller, bestaar af to Partier, et brat Parti med en Hældning af 

 35° ovenfor Linien cd. og et fladere Do. med en Hældning af S 

 å 10° nedenfor cd. Ovenfor Linien ef var det bratte Parti Som- 



1 Dette seer vistnok besynderligt ad. Men jeg skal ikke kunne sige, om man ei 

 saaledes paa det Rene med Spørgsmaalet om, hvor lang Tid smaa Temperatur 

 differentser behøve, for gjennem Ledning eller Smeltning at udjævnes inden ei 

 slet Varmcleder, at man udenvidere kan forkaste denne Observation som feilagtig: 



