406 



gen Tid, inden jeg ved Professor Waages og Hr. Hiortdahls vel- 

 villige Hjælp fik Apparatet istand og skaffet mig selv, der længe 

 havde været ganske fjern fra dette Slags Arbeide, den nødvendige 

 Erfaring. Nogle Analyser gik derfor ogsaa tabt ved Feilgreb, 

 men jeg foretog flere, indtil jeg havde fuld Sikkerhed. Med And- 

 øens Brandskifer havde Kvedfjordkullet Farve (brun) og Streg 

 (gul) tilfælleds. Jeg rnedtog altsaa Andøens Brandskifer til sam- 

 menlignende Analyse og har heri gjort vel, idet Resultatet ikke 

 skulde været naaet uden denne Sammenligning. Videre medtog 

 jeg Andøens Stenkul saavel fra Dagen, som fra Borhullet (And- 

 øens var før analyseret af Professor Waage), endelig ogsaa saa- 

 kaldet Stenkul fra Jedderen og fra Verran. Fra disse opgivne 

 Steder fandtes nemlig i Mineralkabinettet nogle smaa Smuler Sten- 

 kul. Stenkullet fra Jedderen bar Paaskrift Statland, 1 Mil fra 

 Stavanger, men dette Navn tindes ikke paa Karterne, og ved Hen- 

 vendelse til Hr. Amtmand Morgenstjerne fik jeg det Svar, at noget 

 Navn Statland kjendtes ikke ved Stavanger. Stenkullet fra Ver- 

 ran findes i smaa Smuler i Ler ved en Bæk under Gaarden Tun 

 i Verran, Annex til Lexvigen, Trondhjemsfjorden, saaledes som 

 allerede 1845 angivet af Bergmester Sinding. Mere kan fortiden 

 ikke udsiges om disse Kulsmuler, som maaske begge ikke tilhøre 

 Stedet. Tilsidst foretog jeg ogsaa flere Analyser af Torv. Alle 

 disse Analyser indeholdes i Listerne No. II og III. 



Kvedfjordkullet viser Spor af Skifrighed i det store, fladmus- 

 ligt Brud, brunligsort Farve, gulbrun Streg, gjennemskinnende i 

 tynde Splinter, Harpixglands. Det er lidet sprødt, kan skaves 

 med Kniv fast som haardtTræ. Antændes let, brænder med lang 

 lysende Flamme og med Lugt som af en osende Lampevæge. 

 Prøven drypper ikke af Tangen, saaledes som Tilfældet er med 

 Asfalt. Det danner ikke Koks. Meget let, sp. V == 1.01. Haard- 

 heden er 2.5. Bliver negativ elektrisk ved Rivning. 



Denne Substants synes ikke at ligne noget andet almindeli 

 kjendt Kul i alle Egenskaber. Det staar midt mellein Kannelku 

 (ved Bruddet og den lysende Flamme), Bog head (ved Stregen) o 

 Jet (ved den ringe Sprødhed, Letheden og det elektriske Forhold). 



