417 



og af den i det Objective indeholdte Flerhed sig uafviselig, me- 

 dens den i Bevidstheden om Udenverdenen træder i Baggrunden, 

 og Modsætningen bliver saa forherskende, at man, som allerede 

 bemærket, i Erkjendelseslæren har troet ikke at kunne komme 

 over fra Tanken til Tingen. Men Enheden mellem Tanke og 

 Ting og mellem de forskjellige Ting indbyrdes vil dog ved nær- 

 mere Betragtning ogsaa her paanøde sig. Jeg skal ved min 

 Belysning af dette grundvæsentlige Forhold følge Erkjendelsens 

 almindelige Udvikling ved først at vende mig til den objective 

 Side, idet jeg deler Naturforskernes urokkelige Tro paa Realiteten 

 af Gjenstandene for vore Iagttagelser, skjønt jeg tillige skal 

 medgive, at vi ikke saa sjelden see dem i et mere og mindre 

 ensidigt Lys og tage Skygger for Legemer. Imidlertid maa jeg 

 indskrænke mig til nogle almindelige Bemærkninger, som i flere 

 Dele tiltrænge en nærmere Udvikling — der dog her vilde lede 

 forvidt — og som alene ere beregnede paa at vække Opmærksom- 

 heden for de Hovedpunkter, hvorpaa det her kommer an. Altsaa : 

 Den elementære Tiltrækning er allerede i og for sig et utvetydigt 

 Bevis for Enheden af de gjensidig tiltrukne Elementer, da den 

 viser sig som et indre Baand, der ikke bevirkes ved noget ydre 

 Tryk, og følgelig ikke er muligt uden Tiltrækningskraftens Enhed, 

 ei alene med sig selv, men ogsaa med de tiltrukne Elementer, 

 skjønt den formedelst disses Modsætning ytrer sig som gjensidig 

 Dragelse, altsaa paa dobbelt Maade. Under Himmellegemernes 

 gjensidige Tiltrækning maa Bevægelserne fra begge Sider ei alene 

 ganske gjennemtrænge- hinanden i modsatte Retninger for at 

 virke paa Legemernes hele Indhold, men tillige gjennemtrænge 

 Fremskridts- og Omdreiningsbevægelsen i krydsende Retning 5 

 og ligeledes maa de samlende og spredende (concentriske og 

 excentriske) Krafty tringer i hvert Legeme for sig — paa hvis 

 indbyrdes Forhold dets Tæthed og Omfang beroer — ganske 

 gjennemtrænge hinanden for gjennemgribende at kunne virke 

 paa det hele Indhold. En saadan flersidig Spænding kan ikke 

 linde Sted uden Enhed saa vel som Modsætning i Forholdet 

 mellem Kræfterne, da de ellers maatte udelukke og omgaae 



Vidensk.-Selsk. Forh. 1870. 27 



