418 



hverandre, om end i nok saa fine Forgreninger. I de elektriske, 

 magnetiske og elektromagnetiske Foreteelser er den uadskillelige 

 Forbindelse mellem Enhed og Modsætning ligeledes paatagelig, 

 saa vel som i de kemiske Slægtskabsforhold, hvor den viser sig 

 i saa mange og forskjellige Skikkelser. Naar to Kugler støde 

 sammen, seer man paa deres Tilbagespring, hvorledes de gjen- 

 sidig indplante hinanden sin Bevægelse, der vedbliver, efter at 

 de have forladt hinanden. 1 



Hvorledes Lys- og Lydbølgerne i forskjellige Retninger 

 gjennemstrømme hinanden og samtidig, hver paa sin eiendomme- 

 lige Vis, komme i gjennemtrængende Vexelvirken med den ydre 

 og indre Sands, bliver endog anskueligt, naar man slipper et Par 

 Smaastene noget fra hinanden i stille Vand og seer de derved 

 opstaaende Bølger gjennemkrydse hinanden; thi her viser sig 

 Enheden i den gjensidige dynamiske Gjennemtrængen paatagelig 

 nok, medens Våndets Dele ved Tyngde og Sammenhæng i større 

 og mindre Mon hindres fra at følge Bevægelsen, der ved sin Vi- 

 deregaaen fra Vanddel til Vanddel viser sig paa samme Maade 

 som i Kuglestødet, hvor der ikke kan være Tale om Atomers 

 Smutten forbi hverandre. Anvendt paa Sandsningen viser den 

 atomistiske Forklaring sig i sin hele Urimelighed. Skjønt Syn 

 og Hørelse kan kaldes en mekanisk, Lugt og Smag en kemisk 

 Vexelvirken mellem Sandsen og dens Gjenstand, er dog Ingen 

 falden paa at forklare denne Vexelvirken atomistisk, i alle Fald 

 ikke paa den subjective Side, og Følelsen af Varme og Kulde, 

 af elektrisk Stød, o. s. v., har man heller ikke kunnet bringe 

 ind under denne Forklaring, i det Mindste ikke hvad Subjectet 

 angaaer, skjønt man har talt om Varmestof, hvortil maatte svare 

 Kuldestof, om elektrisk Materie m. M., og man følgerigtig ogsaa 

 burde tale om Ty ngdestof, o. s. v. Men om man end ikke opgjør 



1 Denne Vedbliven, som man kalder vis inertiae, quasi lucus a non luccndo, og 

 som viser, at Frastødningen, ligesom Tiltrækningen, gaaer udenfor de adskilte 

 Legemers eget Omfang, vil tilligemed Katalysen og flere lignende Fremtoninger 

 i Forbindelse med de almindeligere Begreber om Kraft, Bevægelse, Forandring 

 og deslige finde sin Forklaring paa sit Sted i det Følgende. 



