485 



Der kjendes tre Findesteder for Magnesit paa Snarum, nem- 

 lig ved Næs og Langerud paa søndre, samt ved Dybingdal paa 

 nordre Side af Snarumselvens Dalføre. Disse tre Findesteder 

 ligge fra Syd til Nord i omtrent samme Strøglinie, der ved Lan- 

 gerud, omtrent £ Miil NV for Snarums Kirke, overskjærer Elven 

 under en skjæv Vinkel; og Afstanden mellem begge Yderpunkter 

 er omtrent ^ Mil. Magnesiten er kornig krystallinsk og stadig 

 iblandet med Stykker og Krystaller af Serpentin; ved Langerud 

 og Dybingdal er den af en temmelig reen hvid Farve; ved Næs 

 har den en vakker lys rød Farve, der i Forbindelse med de isid- 

 dende Stykker af grøn og blaaliggrøn Serpentin gjør den til en 

 sjelden smuk Bergart. Forekomsten er sammen med Serpentin i 

 Kupper eller Nyrer, og navnlig sidde de bekjendte fuldt udvik- 

 lede Serpentinkrystaller i Magnesit. Andre ledsagende Mineralier 

 er Titanjern og Talk; den efter Rhomboedret spaltbare Talkspath 

 er kun fundet ved Dybingdal, og tindes ogsaa der sjelden. 



Anthophylliten forekommer saavel ved Dybingdal som ved 

 Langerud umiddelbart ved og paa vestre Side af Magnesiten; den 

 er af lys rød til graalig Farve og har en tydelig straalig Textur. 

 Ved Dybingdal saaes den i fast Fjeld, der syntes at være en erup- 

 tiv Bergart. 



Den 25de Februar. Almindeligt Møde. 



1. Præses meddeelte et Circulaire fra den „polytechniske 

 Forening" angaaende Indførelse af det metriske System. 



2. Holmboe meddeelte et Forsøg til at forklare Bestem- 

 melsen af et gammelt Steenhuus paa Søndrnøre. (S. 75.) 



3. Monrad fremsatte nogle kritiske Bemerkninger ved Kost- 

 lins Inddeling af de skjønne Kunster. 



Den 11te Marts. Philosophisk-historisk Classe. 



1. Caspari udviklede og begrundede sin Opfatning af Ma- 

 ieachi 1, 11. 



Foredraget gav Anledning til en kort Discussion mellem Mon- 

 rad og Caspari. 



