Stedbestemmelse paa heie Bredder. 



Af 



H. Geelmuyden. 



(Foredrag i den mathematisk-naturvidenskabelige Klasse 5. Febr. 1892 ) 



1J en Fremgangsmaade, som gjerne benyttes paa Reiser, 

 navnlig tilses, for at bestemme det Sted, hvor man beånder sig, 

 er, at man ved Observation finder to Høider af samme eller for- 

 skjellige Stjerner, 1 idet man sarger for, at Vertikalplanerne for 

 de to Heider ikke danner en altfor spids Vinkel med hinanden. 

 En Heide, som er tåget i eller nær Meridianen, vil da være 

 særlig skikket til at bestemme den geografiske Bredde, en Heide 

 i eller nær ferste Vertikal vil kunne tjene til at bestemme 

 Klokkeslettet efter Lokaltid. For heraf igjen at finde den geo- 

 grafiske Længde maa man nedvendigvis kjende Klokkeslettet 

 efter det Steds Tid, hvorfra man vil regne Længden, Greenwich 

 eller hvilkensomhelst anden Første-Meridian. 



Paa meget heie Bredder vil Bestemmelsen af Lokaltiden, 

 for en given Nøiagtighed af Observationerne, blive mere og mere 

 vanskelig, jo nærmere man kommer Polen, og i selve Polen er 

 Klokkeslettet ganske ubestemt. Det samme gjelder følgelig 

 ogsaa om Bestemmelsen af Længden, udtrykt i Vinkelmaal eller 

 i Tid; men saafremt Hensigten med Observationen kun er at 

 paapege Standpunktet i et Kart, saa vil dette i ethvert Fald 



1 Navnet Stjerne bruges i det følgende som en Fællesbetegnelse for Sol, Maane, 

 Planeter* og Fixstjerner. 



I. 



r 



