1892.] 



STEDBESTEMMELSE PAA HØIE RREDDER. 



5 



maatte skifte; men efter al tidligere Erfaring er Farvandet paa 

 disse Bredder ikke af den Beskaffenhed, at der kan blive Spørgs- 

 maal om almindelig Bestikfering som i aabent Vand. I det 

 følgende skal derfor kun behandles Stedbestemmelse ved astro- 

 nomiske Observationer, nemlig to Høider, som skal tjene til at 

 konstruere to Stedlinier, hvorved forudsættes, at Klokkeslettet 

 efter første Meridians Tid er bekjendt. Da der neppe gives 

 noget Kronometer, hvis Gang lader sig beregne med fornøden 

 Sikkerhed for saa lang Tid, som en saadan Expedition maa 

 paaregnes at vare, og med de Temperaturforhold, som derunder 

 kan ventes, kan dette Kjendskab ikke opnaaes uden derved, at 

 Uhrets Stand efter første Meridians Tid af og til undersøges ved 

 Observationer af Maanen. Da Expeditionen kommer til at med- 

 føre Universal-Instrument, kan dette muligens udnyttes til at 

 udføre disse Observationer med større Nøiagtighed, end de sæd- 

 vanlige Maanedistancer formaar at yde; dette skal dog ikke 

 undersøges her. 



For Sammenhængens Skyld medtages i det følgende enkelte 

 vel bekjendte Ting vedrørende de to Kartprojektioner, som om- 

 tales; for andre Punkters Vedkommende, som 'anføres uden 

 Bevis, kan henvises til Germain, Traité des projections des cartes 

 géographiques. 



IL 



Naar en Stjernes Høide er maalt i et givet Oieblik, saa 

 vil den samme Stjerne have den samme Høide i det samme Oie- 

 blik paa en hel Række Punkter paa Jorden. Indbegrebet af 

 alle disse Punkter er Stedlinien. Den kan altsaa defineres som 

 det geometriske Sted for alle Punkter paa Jorden, som har 

 sine Zeniter i en Cirkel paa Himmelkuglen, hvis Centrum er den 

 observerede Stjerne, og hvis Radius er Komplementet til den 

 maalte Høide. Er h Høiden, 5 Stjernens Deklination, t dens 

 Timevinkel, 9 Stedets geografiske Bredde, saa kan den Ligning, 

 som fremgaar af det sfæriske Triangel mellem Himmelens Pol, 

 Zenit og Stjernen, nemlig 



