1892.] 



STEDBESTEMMELSE PA A HØIE BREDDER. 



15 



hei Bredde. Naar Kadien er meget lang, vil man i visse Til- 

 fælde kunne trække Stedlinien op som en ret Linie lodret paa 

 den Meridian, hvori Centret ligger (d. e. den Meridian, hvis vestl. 

 Længde = l) og gaaende gjennem det Punkt i denne Meridian, 



hvor r = c tg — - — . For en Stjerne i Meridianen kan dette altid 



gjøres, da Stedliniens Eadius i dette Tilfælde overhovedet ikke 

 kommer i Betragtning; en maalt Meridianhøide med samtidigt 

 Kjendskab til første Meridians Klokkeslet repræsenterer nemlig 

 en samtidig Observation af Høide og Azimut, altsaa en fuld- 

 stændig Stedbestemmelse. Er derimod en lav Høide maalt langt 

 udenfor Meridianen, vil det samme ikke altid kunne gjøres med 

 tilstrækkelig Nøiagtighed. Et Overslag over, hvor langt udenfor 

 Meridianen man kan gaa uden at tage Hensyn til Stedliniens 

 Krumning, kan gjøres ved Hjelp af Fig. 3, hvor P er Kartets 

 Pol, Z et Punkt i Stedlinien, C dens Centrum, altsaa PZ = r, 

 PC = D, CZ = R. Hvis man istedetfor Cirkelbuen AZ trækker 

 den rette Linie, som tangerer samme i A, saa er Tangentens 



Afvigelse fra Cirkelen = 2 i?. sin 2 - , naar 6 er Vinkelen ved C. 



Fig. 3. 



